Номер провадження 2/754/2449/15
Справа №754/3733/15-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

25.05.2015 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Таран Н.Г.

при секретарі судового засідання - Чернишовій А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ятнадцята київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку необхідного для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд:

«Встановити наявність родинних стосунків між нею, її рідною сестрою, ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 та її рідним племінником, ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7»;

«Визначити позивачці додатковий строк у один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця, ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7».

Свої вимоги обґрунтовує тим, щовона народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 у селі Ядути Борознянського району Чернігівської області. Старша сестра позивачки ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_9, у селі Ядути Борзнянського району Черніговської області. На жаль оригіналу чи копії свідоцтва про народження рідної сестри, ОСОБА_3 позивачка не має. Рідного (спільного) батька звали - ОСОБА_5 1915 року народження, який помер у 2001 році. Рідну (спільну) матір звали - ОСОБА_6 1918 року народження, яка померла у 1997 році. ІНФОРМАЦІЯ_10 рідна сестра, ОСОБА_3, померла. Позивачка звернулась до Відділу реєстрації актів цивільного стану Борзнянського районного управління юстиції у Чернігівській області з письмовою заявою про надання завіреної копії актового запису про народження рідної сестри, ОСОБА_3 з Книги реєстрації актів цивільного стану Відділу реєстрації актів цивільного стану Борзнянського районного управління юстиції у Чернігівській області, або завірену копію свідоцтва про народження рідної сестри, ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 Однак на момент подання цього позову відповідь з Відділу реєстрації актів цивільного стану Борзнянського районного управління юстиції у Чернігівській області не надійшла. На момент смерті сестра позивачки ОСОБА_3, проживала разом зі своїм рідним сином, ОСОБА_4, у двокімнатній квартирі АДРЕСА_1, що була приватизована ОСОБА_3, та її рідним сином, ОСОБА_4, у двох рівних долях на підставі Свідоцтва про право власності. Як стало відомо позивачці шлюб між її сестрою, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 було розірвано у 1983 році, однак не зважаючи на це племінник, ОСОБА_4, підтримував родинні стосунки із своїм батьком, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_7 племінник позивачки ОСОБА_4, внаслідок автомобільної аварії помер. Після смерті племінника ОСОБА_4 його рідний батько, ОСОБА_7, як єдиний спадкоємець за законом першої черги, мав намір прийняти спадщину, що залишилось після смерті його сина, ОСОБА_4 Однак ІНФОРМАЦІЯ_11 батько, ОСОБА_7 помер. 18 лютого 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу було посвідчено заяву позивачки про прийняття спадщини за законом після смерті її рідного племінника ОСОБА_4, який на день смерті проживав та був зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 який фактично прийняв спадщину, але юридично не оформив після смерті матері, ОСОБА_3 Державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було роз'яснено, що для отримання свідоцтва про спадщину, позивачкою не було надано належних доказів, а саме оригіналу свідоцтва про народження ОСОБА_3, відповідно до якого було б встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є рідними сестрами, відповідно до чого, ОСОБА_4 є моїм рідним племінником, окрім того позивачкою було пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті племінника ОСОБА_4 12 березня 2015 року державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було винесено Постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 через неприйняття позивачкою спадщини у встановлений законом строк та у зв'язку з не підтвердженням родинних стосунків з померлим. Позивачка вважає, що причини пропущення нею встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті рідного племінника ОСОБА_4 є поважними, так як вона не могла знати, що батько племінника, ОСОБА_7, як спадкоємець за законом першої черги, що залишився після смерті сина ОСОБА_4 помре, так і не прийнявши спадщини.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав викладених в позовній заяві.

Представник позивачки в судовому засіданні вимоги підтримала в повному обсязі та просила позов задовольнити.

Представник відповідача Київської міської ради в судовому засіданні позовні вимоги визнав, проти задоволення позову не заперечував.

Представник третьої особи - Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, направив письмову заяву про розгляд справи у його відсутність.

Представник третьої особи - П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, про розгляд справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з'явився, протягом розгляду справи подав заяву, в якій просив розглядати справу за відсутності представника, у зв'язку з великою завантаженістю працівників нотаріальної контори.

Свідок ОСОБА_10 допитаний в судовому засіданні, пояснив, що приходиться позивачці ОСОБА_1 двоюріднім братом. Відомо, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є рідними сестрами. ОСОБА_3 мала сімю, але в 1983 році розлучилася зі своїм чоловіком ОСОБА_7 Після смерті ОСОБА_3 в квартирі проживав її син ОСОБА_4. Після того як помер ОСОБА_4, його батько ОСОБА_7 захворів та теж помер. ОСОБА_1 приймала участь у похованні своєї сестри ОСОБА_3 ОСОБА_7 завжди добре ставився до своїх дітей. Після смерті ОСОБА_4 квартира залишилася ОСОБА_7, бо він був батьком ОСОБА_4.

Свідок ОСОБА_15 в судовому засіданні свідчила, що ОСОБА_3 та її чоловік рідні брат та сестра. ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були рідними сестрами. Син ОСОБА_1 ОСОБА_4 не був одружений та не мав дітей. Стверджувала, що була знайома з ОСОБА_7 Вказувала на те, що позивачка ОСОБА_1 є найближчою родичкою померлих.

ОСОБА_17 допитана в судовому засіданні, суду пояснила, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є рідними сестрами. У ОСОБА_3 було два сини. ОСОБА_3 розлучилася зі своїм чоловіком ОСОБА_7 Син ОСОБА_4 після смерті матері проживав в квартирі один. Після смерті ОСОБА_4 квартира повинна була залишитись у спадщину батьку ОСОБА_4 ОСОБА_7

ОСОБА_20 допитана в судовому засіданні, суду пояснила, що ОСОБА_1 її бабуся, син ОСОБА_1 одружений з її мамою. ОСОБА_1 та ОСОБА_3 сестри. У ОСОБА_3 було два сини, але вони померли. Була знайома з сином ОСОБА_4. ОСОБА_3 проживала в квартири на Троєщині зі своїм сином ОСОБА_4. Після смерті ОСОБА_3 квартира залишилася ОСОБА_4 і він в ній проживав. ОСОБА_1 є єдиною родичкою після смерті ОСОБА_3, її сина ОСОБА_4 та чоловіка ОСОБА_7

Суд, заслухавши думку представника позивачки, представника відповідача, вислухавши покази свідків, дослідивши матеріали справи вважає, позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України,кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших відносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Згідно з п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачається, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти, що мають юридичне значення, від яких залежить виникнення, зміна, припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо за законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 у селі Ядути Борознянського району Чернігівської області (а.с.15).

ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_12 в м. Києві (а.с. 10 - копія паспорту).

Відповідно до свідоцтва про народження від 13 червня 1979 року виданого Дніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану м. Києва батьком ОСОБА_4 є ОСОБА_7, а матір'ю є ОСОБА_3 (а.с. 9).

Як стало відомо позивачці шлюб між її сестрою ОСОБА_3 та ОСОБА_7 було розірвано у 1983 році.

З свідоцтва про право власності на житло № 357 від 25 лютого 2002 року виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна 11 березня 2002 року за № 3394 вбачається, що квартира АДРЕСА_1, була приватизована ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в рівних долях (а.с.25).

ІНФОРМАЦІЯ_10 померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 04 листопада 2002 року серії НОМЕР_1, виданим Відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с.8).

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Ничипорівської сільської ради Яготинського району Київської області, актовий запис № 12 від 03 травня 2014 року ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с.11).

Відповідно до довідки Житлово-експлуатаційної контори № 305 Деснянського району м. Києва, у квартирі АДРЕСА_1 ОСОБА_3. була зареєстрована з 18.12.1985 року по день смерті. Померла була знята з обліку ІНФОРМАЦІЯ_13. ОСОБА_4 був зареєстрований 18.12.1985 року по день смерті. Знятий з обліку 17.06.2014 року (а.с.26).

Відповідно до Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі за № 39689647 від 20.02.2015 року, П'ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу за №217/2015 після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_14 (а.с.20).

Єдиним спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_4 був його рідний батько ОСОБА_7

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 25 грудня 2014 року позов ОСОБА_7 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено. Визначено ОСОБА_7, 1936 року народження, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини від ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_15, терміном на три місяці (а.с.114,115).

Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Виконавчим комітетом Ничипорівської сільської ради Яготинського району Київської області, актовий запис № 4 від ІНФОРМАЦІЯ_11 ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_16 (а.с.27).

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві за результатами перевірки актового запису про народження за 77 років, а саме з 01 січня 1938 року по 1944 рік та з 01 січня 1944 року по 05 березня 2015 року в архіві Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Чернігівській області актовий запис про народження ОСОБА_3 не виявлено (а.с.72).

Суд вважає доведеним факт родинни відносин позивача з її сестрою ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10, та між ОСОБА_1 та її рідним племінником ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7, наведеними вище письмовими доказами та показами свідків, які підтвердили факт родинних відносин, враховуючи неможливість відновлення запису про народження ОСОБА_3, у звязку з його не збереженням в архівних документах - позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню в повному обсязі.

18 лютого 2015 року ОСОБА_1 звернулась до П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4, який на день смерті проживав та був зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 та який фактично прийняв спадщину, але юридично не оформив її після смерті матері, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10 (а.с.19).

12 березня 2015 року державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори було винесено Постанову № 933/02-31 про відмову у дачі позивачці ОСОБА_1, свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 через неприйняття нею спадщини у встановлений законом строк та у зв'язку з не підтвердженням родинних стосунків з померлим (а.с.21).

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1263 ЦК України передбачено, що у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами вважаються такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Як вказує позивачка поважними, та такими, що пов'язані з об'єктивними труднощами для неї причинами пропущення встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті її рідного племінника, ОСОБА_4 є те, що на момент смерті племінника, ОСОБА_4, їй як спадкоємцю третьої черги за законом, було відомо про існування спадкоємця за законом першої черги, а саме батька спадкодавця ОСОБА_7 За цих обставин, позивачка, об'єктивно визнаючи першочергове право батька спадкодавця, як спадкоємця першої черги за законом, вважала, що вона не мала морального права претендувати на спадок, що залишився після смерті її племінника, в той час як існує, є живим батько спадкодавця, і на думку позивача та інших її родичів якраз і мав отримати у спадок майно, що залишилось і смерті ОСОБА_4 а саме квартиру АДРЕСА_1 Позивачка не мала сумніву, що батько її племінника прийняв спадщину на спадкову квартиру, так як згодом позивачці стало відомо про те, що ОСОБА_7 здав спадкову квартиру в оренду, здійснив дії щодо передачі квартири в оренду, тобто дії, які може вчинити лише власник квартири. Спору про спадкування не має, а спадщина не визначена відумерлою відповідно до ч. 1, 2 ст. 1277 ЦК України, а отже вона досі є відкритою. Саме позивачка як єдиний спадкоємець третьої черги за законом після і її рідного племінника, ОСОБА_4 має право на прийняття спадщини, що залишилась після його смерті.

Відповідно до абзацу 6 п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року, встановлено, що - вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому суд виходить із того що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Законодавством не визначено, які саме причини є поважними, у зв'язку із чим суд, вирішуючи питання стосовно поважності причин пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті племінника, виходить з того, що поважними можуть бути такі причини, які могли стати для спадкоємця об'єктивними перешкодами для подання такої заяви.

В спірному випадку судом встановлено відсутність у позивачки на час відкриття спадщини підстав для подачі заяви - оскільки на той момент був спадкоємець першої черги, що об'єктивно виключало для позивачки можливість прийняти спадщину у встановленому законом порядку, у зв'язку із чим такі причини по своїй суті для позивачки мали ознаки непереборних, а тому суд визнає їх поважними.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності і взаємному зв'язку, суд приходить до висновку, що встановлені в судовому засіданні обставини у своїй сукупності свідчать про поважність причин пропуску позивачкою встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв'язку з чим позовні вимоги в цій частині є також обгрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 1220, 1258, 1259, 1263, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 3-4, 10-11, 15, 57-61, 88, 169, 212-215, 218, 256, 294ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ятнадцята київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку необхідного для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та її рідною сестрою ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_10, та між ОСОБА_1 та її рідним племінником ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у один місяць, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які брали участь у справі та не були присутні під час проголошення рішення - протягом 10 днів з дня отримання копії рішення суду.

Повний текст рішення виготовлено 28.05.2015 року.

Суддя Н.Г.Таран