РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2015 рік м. Харків

Московській районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Сугачової О.О.,

за участю секретаря Борисенко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до житлового кооперативу «Салтівський», треті особи: приватний нотаріус ХМНО Ніколаєнко А.С., восьма Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності у порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, яким просить визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

Обґрунтовуючи доводи позову позивач зазначає, що на підставі ордеру від 04.02.1959р. право на зайняття вказаної квартири отримали ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 Квартира кооперативна, пайові внески внесено 31.12.1981р. і зазначені особи набули права власності на квартиру, по ? частини на кожного. Позивач є онуком ОСОБА_4, яка є матір'ю ОСОБА_3, а та в свою чергу матір'ю позивача, а ОСОБА_7 є братом матері ОСОБА_3 Дід позивача, ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. і його частка у квартирі фактично успадкована дітьми та дружиною по 1/12 частини квартири. Бабуся ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3. і неї на час смерті належало 4/12 частини квартири та спадкоємцями після її смерті стали син та донька, які фактично прийняли спадщину і їх частини стали становити по 6/12 частини квартири за кожним. ІНФОРМАЦІЯ_4. ОСОБА_7 помер і на час його смерті в квартири постійно проживала і зареєстрована його сестра - матір позивача ОСОБА_3 й остання набула спадкове майно, що складається з усієї квартири (12/12). ІНФОРМАЦІЯ_1. померла матір ОСОБА_3 та єдиним спадкоємцем після її смерті є позивач, який фактично прийняв спадщину, т.я. постійно проживав та був зареєстрований у спірній квартирі. 12.02.2015р. позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак було відмовлено із-за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Позивач надав заяву про слухання справи за його відсутністю, вимоги позову підтримує у повному обсязі і просить їх задовольнити.

Відповідач та треті особи в судове засідання не з'явились, надавши заяви про розгляд справи за їх відсутністю.

Суд, вивчивши доводи позивача, дослідивши матеріали справи та надані докази, вважає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, виходячи із наступного.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_4 була членом кооперативу ЖК «Салтівський» та володіла квартирою АДРЕСА_1, яка надана неї та членам родини - чоловіку ОСОБА_8, доньки - ОСОБА_3 та сину - ОСОБА_7 на підставі ордеру від 04.02.1969р., в якої останні зареєстровані та постійно мешкали.

Такі факти підтверджено копією ордеру від 04.02.1969р. (а.с.7)., відомостями ЖК «Салтівський» (а.с.8,12,13).

Із довідки ЖК «Салтівський» вбачається, що власником спірної квартири є ОСОБА_4, пайові внески повністю сплачено у 11981р.

Відповідно до ст. 15 Закону України "Про власність" член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Із положень ст. 384 ЦК України вбачається, що у разі викупу квартири член житлово-будівелнього кооперативу стає її власником.

Таким чином, ОСОБА_4 набула права власності на спірну квартиру.

Далі, судом встановлено, що позивач є рідним онуком ОСОБА_4 та ОСОБА_8.

Такі обставини вбачаються із копії свідоцтва про народження, одруження (а.с.14-17).

Відповідно до прикінцевих та перехідних положень при набранні чинності Цивільного Кодексу України з 01.01.04р. зазначений кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним Кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила зазначеного кодексу застосовуються також до спадщини, яка відкрилась, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Так, відповідно до положень ст. 22 КпШС УРСР ( у редакції 1969р.) майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю.

Відповідно до ст. 28 КпШС УРСР в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними.

Отже, як ОСОБА_4, так і ОСОБА_8 на підставі наведених норм Закону має належати по ? частини спірної квартири, кожному.

ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_2. (а.с.18).

Так, відповідно до вимог ст.ст. 529, 548, 549 ЦК України (у редакції 1963р.) при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти, дружина і батьки померлого. Для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Вище текстом рішення суду встановлено, що ОСОБА_4, ОСОБА_7 та ОСОБА_3 разом із ОСОБА_8 проживали та були зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1.

Отже, вищевказані особи фактично прийняли спадщину у вигляді ? частини спадкового майна після смерті ОСОБА_8, тобто по 1/6 частин6і кожний.

Далі, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3. (а.с.19).

Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають … діти спадкодавця.

Таким чином, спадкове майно після смерті ОСОБА_8 та ОСОБА_4 розподілилось між їх дітьми - ОСОБА_7 та ОСОБА_3 по ? частини за кожним.

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_4. (а.с. 20).

Відповідно до правил ст. 1262 ЦК України у другу чергу на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця.

Відповідно до правил ст.ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленому ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Отже, судом встановлено, що ОСОБА_3 є рідною сестрою ОСОБА_7, а також постійно проживала та зареєстрована на час смерті брата за вищевказанною адресою, тобто фактично прийняла спадщину.

Далі, також встановлено, що позивач є рідним сином ОСОБА_3 (а.с.16 ).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1. (а.с. 21).

ОСОБА_1 на час смерті матері проживав та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.5,8 ).

Із відомостей 8-ї ХДНК за № 1947/01-16 від 15.05.2015р. вбачається, що після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_3, що зареєстрована в АДРЕСА_1 заяв про прийняття або про відмову від прийняття спадщини не надходило, спадкова справа не заводилась.

Також встановлено, що позивач 12.02.2015р. звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса ХМНО після смерті матері ОСОБА_3 і постановою нотаріуса відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері з причин відсутності правовстановлюючих документів (а.с.22).

Відповідно до правил ст.ст. 1268, 1269 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленому ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийнтяти спадщину, але на час відкроиття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотарільної котнори заяву про прийнтяття спадщини.

Таким чином суд надійшов до висновку, що позивач є єдиним спадкоємцем після смерті матері, фактично прийняв спадкове майно і у встановлені законом строки звернувся до ноатріавльної конори, тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 11, 60, 212 - 215 ЦПК України, ст.ст. 22, 28 КпШС УРСР, ст.ст.529,548, 549 ЦК УРСР ст.ст. 384, 1261, 1262,1268 ЦК України, ЗУ «Про власність», суд -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 62,2 кв.м., житловою площею 44,8кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова, шляхом подачі протягом десяти днів з дня оголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя