Справа № 758/7125/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Житлово-будівельний кооператив "Індикатор-11" про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2015 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулися до суду з позовом до Київської міської державної адміністрації, третя особа - Житлово-будівельний кооператив "Індикатор-11" про визнання права власності на спадкове майно.

ОСОБА_1 11 листопада 2015 року, уточнивши позовні вимоги, зазначив, що він є сином ОСОБА_3, який перебуваючи членом ЖБК "Індикатор-11" та шляхом сплати пайових внесків набув права власності на квартиру АДРЕСА_1.

Позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 помер, після його смерті відкрилася спадщина на спірну квартиру.

Зазначив, що відповідно до норм діючого законодавства та у встановлені строки він звернувся до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2, у зв'язку із тим, що не було надано правовстановлюючий документ, який підтверджував би право власності на майно померлого.

Посилаючись на те, що були порушені права на спадкування за законом, просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на квартиру АДРЕСА_1.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 09 вересня 2015 року, не виходячи до нарадчої кімнати, було замінено неналежного відповідача з Київської міської державної адміністрації на Київську міську раду.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11 листопада 2015 року позовну заяву ОСОБА_2, ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Житлово-будівельний кооператив "Індикатор-11" про визнання права власності у частині вимог, які заявлені ОСОБА_2 залишено без розгляду.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. Пояснив, що він позбавлений можливості отримати свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, оскільки не було надано до нотаріуса правовстановлюючий документ на спірну квартиру, так як за життя спадкодавець не отримав свідоцтво про право власності.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та на підставі поданих стороною доказів, прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 46-47).

Представник ЖБК "Індикатор-11" у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду заяву, в якій просить слухати справу у відсутність їх представника (а.с. 45)

Заслухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та на підставі ордеру виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 03 листопада 1988 року отримав право на вселення до квартири АДРЕСА_3 (а.с. 8).

У судовому засіданні встановлено, що позивач є сином померлого спадкоємця ( а.с. 13).

Згідно свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 помер (а.с. 6).

10 квітня 2014 року позивач, у строки передбачені ЦК України, звернувся до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 (а.с. 31).

Чотирнадцятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_3 (а.с. 30-43).

23 грудня 2014 року нотаріальна контора надала позивачу відмову у видачі свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку із тим, що не надано правовстановлюючий документ, який би підтверджував право власності на спірну квартиру (а.с. 21).

Як пояснив позивач спірну квартиру ОСОБА_3 отримав на підставі ордеру, однак за свого життя померлий не встиг здійснити державну реєстрацію права власності на зазначену квартиру.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи позивач належать до спадкоємців за законом, оскільки вони є сином померлого.

Відповідно до копії спадкової справи позивач звернувся до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3

Враховуючи неможливість видачі Свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру, питання про визнання права власності підлягає вирішенню у судовому порядку.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно роз'яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК України встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину.

Виникнення права на спадщину у спадкоємця, яке пов'язується з її прийняттям, як майного права зумовляює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не дійсним його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 15 Закону України "Про власність" (в редакції чинній на час придбання майна) визначено, що член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

У довідці ЖБК «Індикатор-11» вказано, що ОСОБА_3 повністю сплатив суму пайового внеску за спірну квартиру (а.с. 9).

Як роз'яснено у п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Оскільки ОСОБА_3 сплатив пайовий внесок у повному обсязі, то до складу спадщини, яка залишилася після його смерті входить спірна квартира.

Враховуючи, що позивач в інший спосіб, крім звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не може, суд вважає, що позов про визнання за позивачем права власності на квартиру у порядку спадкування після померлого ОСОБА_3 обґрунтований та підлягає задоволенню.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 384, 392, 1216, 1218, 1222, 1261, 1297, 1299 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 56, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на квартиру АДРЕСА_4, загальною площею 49,0 кв.м., житловою площею 30,52 кв.м.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М. О. Шаховніна