Провадження №2-3192/15
В справі 760/5039/15-ц
У Х В А Л А

16 березня 2015 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л.А., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю»Київська ювелірна фабрика»Максаліна» до ОСОБА_1 про захист ділової репутації,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом і просить спростувати недостовірну інформацію, що псує ділову репутацію товариства, а саме, що товариство не має заборгованості по заробітній платі перед колишнім працівником підприємства - відповідачем в справі.

Спростування недостовірної інформації просить вчинити шляхом направлення товариству копій рішення суду, що спростовують недостовірну інформацію.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а саме:

Відповідно до ст.ст.3, 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Права, свободи та інтереси фізичних осіб захищаються у спосіб, визначений законами України, а саме смт.16 ЦК України.

Відповідно до п.п.24,25 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року « Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права.

Якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту.

За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо).

Спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію.

Виходячи з цього, в позові не обгрунтовано-

· виходячи зі способу поширення недостовірної інформації, чи правильно позивачем обрано спосіб її спростування;

· чи відповідає спосіб захисту, приведений у позові, шляхом направлення позивачу копії рішення в справі, способам, визначеним ст.16 ЦК України та вище приведеній постанові Пленуму Верховного Суду України.

При таких обставинах, керуючись ст.119 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю»Київська ювелірна фабрика»Максаліна» до ОСОБА_1 про захист ділової репутації залишити без руху, надавши йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати двох днів з дня отримання ухвали.

Недоліки позовної заяви, викладені в даній ухвалі, мають бути усунуті шляхом подання належно оформленої позовної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя