Провадження № 2-п/752/51/15
У Х В А Л А

26.05.2015 року м.Київ

Голосіївський районний суд міста Києва

в складі: головуючогосудді Сальникової Н.М.,

секретаря Олійник А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києвізаяву відповідача ОСОБА_2 про скасування заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва у цивільній справі №752/19177/14-ц,-

в с т а н о в и в:

Заочним рішеннямГолосіївського районного суду м. Києвавід06.02.2015 року задоволений позов Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором /а.с.100-102/.

Відповідачем ОСОБА_2 подано до суду заяву про перегляд заочного рішення з вимогою скасувати прийняте судове рішення, посилаючись на те, що він був відсутній у судовому засіданні із-за не вручення йомусудової повістки, вважає, що судом було прийнято рішення без повного з'ясування обставин. Докази, на які відповідач посилається, як на ті, що мають істотне значення для правильного вирішення справи відповідачем ані під час подання заяви про перегляд заочного рішення, ані в ході судового засідання надано не було.

Відповідач наполягав на задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Представник позивача Симонян А.В. ствердила в судовому засіданні, що особисто повідомила відповідача про постановлене судом заочного рішення від 06.02.2015 року, підтримала заяву відповідача, не вказавши жодного аргумента щодо наявності правових підстав для скасування заочного рішення.

Суд, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для вирішення заяви по суті, приходить до таких висновків.

Ч.3 ст.231 ЦПК України містить вичерпний перелік повноважень суду, якими він наділений при розгляді заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Законодавчо визначено, що для прийняття судом рішення про скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що б його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення.Лише за сукупності двох умовзакон визначає наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Аналогічної правової позиції й дотримуються суди касаційної інстанції.

Згідно ч.5 ст.74 ЦПК України, у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином, а відтак суд не приймає доводи відповідача про не вручення їй судового виклику. Обов'язку розшукування осіб, які приймають участь у справі по даній категорії справи у суду законом не встановлено. окрім того відповідач підтвердив правильність адреси проживання, за якою і надсилались рекомендованим листом судові повістки ікопія судового рішення.

Враховуючи, відсутність жодних доказів зі сторони відповідача, які б могли істотно вплинути на правильність вирішення справи і прийнятого судом у справі заочного рішення, а подана відповідачем заява, яка не підтверджена належними, достатніми та допустимими доказами не можуть бути підставою у розумінні ст.232 ЦПК України для скасування заочного рішення, а відтак її задоволення.

Твердження представника позивача про начебто проведення переговорів з відповідачем про виконання зобов'язань за укладеним кредитним договором, які не підтвердженні жодним належним і допустимим доказом так само не є підставою у розумінні ст.232 ЦПК України для скасування заочного рішення, і є лише питанням щодо доцільності звернення вказаного судового рішення до примусового виконання.

Керуючись ст.ст.231, 232 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 про скасування заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва у цивільній справі №752/19177/14-ц.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.М. Сальникова