Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/854/15 Головуючий у суді І-ї інстанції Драний В. В.
Доповідач Головань А. М.
РІШЕННЯ

Іменем України

19.05.2015 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області в складі:

головуючого: Голованя А.М.

суддів: Карпенка О.Л., Гайсюка О.В.

при секретарі: Дімановій Н.І.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м.Кіровограді цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 лютого 2015 року, у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором підряду та зустрічним позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про розірвання договору підряду та стягнення безпідставно отриманих коштів і

ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2013 року фізична особа-підприємець ОСОБА_3 звернувся до суду з указаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 10 вересня 2012 року між ним та ОСОБА_2 укладено договір підряду № 1009/1 на озеленення території, розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до вказаного договору він (виконавець) зобов'язався за завданням відповідача (замовника) виконати роботу з озеленення території, а остання зобов'язалася прийняти та оплатити виконану роботу згідно кошторису, який був складений, затверджений та підписаний сторонами, у розмірі 11 936 грн. Відповідачем був внесений аванс в розмирі 4000 грн.

Після цього було розпочато виконання договору і станом на 14 травня 2013 року всі роботи визначені замовником було виконано, а фактична вартість робіт склала 7088,40 грн.

На виконання п. 3.2. договору підряду був направлений відповідачу підписаний акт виконаних робіт, але замовник відмовилася здійснити повний розрахунок, а саме сплатити 3088,40 грн. - різницю між вартістю виконаних робіт і внесеним авансом.

У зв'язку з цим він просить стягнути зазначену суму боргу та пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми боргу за кожен день такого прострочення, що складає 141,47 грн та три проценти річних від суми боргу за весь час прострочення в розмірі 29,95 грн., а всього 3259,82 грн.

У березні 2014 року ОСОБА_2 подала зустрічний позов, який у подальшому доповнила, посилаючись на те, що згідно умов договору підряду, підрядник до початку робіт зобов'язаний був виготовити, але не виготував план озеленення території та графік виконання робіт.

Крім того, зазначає, що у договорі підряду не вказані строки виконання робіт, що є істотною умовою договору.

Вважає, що підрядник дійсно частково виконав роботи, а саме здійснив зачищення земельної ділянки на площі 200 м.кв. від бур'яну, вартістю 400 грн., перевезення 22 м.куб. чорнозему маломірними засобами, вартістю 1760 грн. та знесення трьох плодових дерев, вартістю 144 грн. та провів роботи з розкидання 22 м. куб. чорнозему лопатами на суму 660 грн., а всього на суму 2964 грн.

Посилаючись на вищезгадане та зважаючи на те, що нею внесено аванс у розмірі 4000 грн. та сплачено 1500 грн. за виготування плану озеленення земельної ділянки, просить розірвати договір підряду та стягнути з ОСОБА_3 на її користь безпідставно отримані ним кошти в сумі 2536 грн., виходячи із розрахунку: (4000 - 2964 = 1036 + 1500= 2536).

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 лютого 2015 року первісний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 задоволено повністю, у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 ставить питання про скасування рішення як незаконного і ухвалення нового рішення про задоволення заявленого нею позову, посилаючись на необгрунтованність висновків суду.

Заслухавши доповідача, пояснення представника позивача ОСОБА_4, заперечення ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_5, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та в межах позовних вимог, відповідно до ст. 303 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

З урахуванням вимог ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Задовольняючи первісний позов, суд першої інстанції виходив з того, що виконавець виконав увесь передбачений договором підряду об'єм робіт, а замовник відмовився прийняти та оплатити роботу.

Відмовляючи в задоволенні зустрічного позову, суд першої інстанції зазначив, що позивач не надав належних доказів на підтвердження заявлених ним цивільно-правових вимог.

Згідно зі ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами.

Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов'язань.

Вимоги до окремих видів конкретних зобов'язань, умови їх виконання та відповідальності за їх порушення встановлені розділом ІІІ ЦК України.

За договором підряду одна сторона (підрядчик) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу (ст. 837 Цивільного кодексу України).

Відповідно до вимог ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Стаття 844 ЦК передбачає, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Як видно з матеріалів справи та встановлено судом, між фізичною особою підприємцем ОСОБА_3 та ОСОБА_2 10.09.2012 року було укладено договір підряду № 1009/1 на озеленення території (далі - Договір), за умовами якого виконавець (ФОП ОСОБА_3) зобов'язався виконати за завданням замовника роботу з озеленення території, розташованої за адресою АДРЕСА_1, а замовник (ОСОБА_2.) - прийняти та оплатити виконану роботу у сумі згідно кошторису (а.с.6-9).

Відповідно до п.п.1.7. Договору обсяг та вартість робіт з озеленення території, вартість рослин та інших матеріалів, необхідних для виконання робіт визначається у кошторисі, який підписується сторонами і є частиною Договору.

Згідно п.п.3.1.-3.2. та 3.6. після закінчення робіт виконавець здає замовнику виконані роботи за актом здачі виконаних робіт а замовник зобов'язаний прийняти виконані роботи та підписати акт. У разі, якщо замовник відмовляється від прийняття виконаної роботи та підписання акту, або не повертає підписаний акт понад триденний строк з моменту його отримання, виконані роботи вважаються прийнятими замовником і виконавець в праві стягнути вартість виконаних робіт із замовника у судовому порядку.

Згідно п.п.4.3., 4.4. та 4.6. замовник, в термін - три робочі дні після отримання плану озеленення, сплачує виконавцю вартість роботи з виготовлення плану згідно угоди про договірну ціну виготовлення плану озеленення території. До початку виконання робіт у строк три робочі дні після погодження плану озеленення території та кошторису, замовник зобов'язаний сплатити виконавцю аванс у розмірі 50 % вартості робіт та 100 % вартості матеріалів, згідно узгодженого кошторису. Після виконання виконавцем умов даного Договору, які підтверджують прийняття замовником виконаних робіт, останній зобов'язаний у термін п'ять робочих днів здійснити повний розрахунок за виконані роботи із виконавцем у сумі, визначеній Кошторисом та змінами до них.

Сторони досягли згоди стосовно матеріалів, робіт та договірних цін на матеріали та роботи, про що складено кошторис договірної вартості матеріалів та робіт з озеленення території до Договору підряду № 1009/1 від 10.09.2012 року на загальну суму 11936 грн., що підтверджується особистими підписами сторін на цих кошторисах (а.с.10).

Згідно копії прибутково-касового ордеру № 606 від 11.09.2012 року ОСОБА_2 сплатила ФОП ОСОБА_3 аванс на загальну суму 4000 грн. (а.с.12).

Стаття 849 ЦК передбачає, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Згідно ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

За положеннями ст. 853 ЦК замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).

За змістом статті 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно із частиною п'ятою статті 653 ЦК України, якщо договір змінений або розірваний у зв'язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору.

Як видно з наведених норм, одностороння відмова від зобов'язання може бути частковою або в повному об'ємі. Внаслідок цього зобов'язання відповідно стає зміненим або припиняється. Крім того, як зазначено в п. 2 ст. 615 ЦК, одностороння відмова не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов'язання. Тому сторона, яка в односторонньому порядку відмовилася від зобов'язання, має право вимагати від другої сторони (в тому числі через суд) сплати штрафних санкцій за порушення своїх зобов'язань, передбачених законом або договором, або нести іншу передбачену відповідальність. в, завданих зміною або розірванням договору.

Згідно з вимогами ст. ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З пояснень позивача, роботи по упорядкуванню території за укладеним між сторонами Договором підряду були фактично виконано 14 травня 2013 року.

За наслідкоми чого було складено документ про виконання робіт - «акт № 61 здачі виконаних робіт з озеленення території за договором підряду № 1009/1 від 10.09.2012 року.

Натомість, ОСОБА_2 в односторонньому порядку (договором підряду одностороння відмова замовника від зобов'язання не передбачена), в порушення ст. 525 ЦК України, яка містить загальну тезу про те, що одностороння відмова від зобов'язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, відмовилася від виконання договору підряду.

В засіданні апеляційного суду ОСОБА_2 визнала факт відмови від виконання договору підряду. Також, зазначена обставина підтверджується укладеним 29 березня 2013 року між нею та ТОВ «Сервіс -Канон» договором підряду №6, предметом якого є виконання робіт по благоустрою території будинку АДРЕСА_1.(а.с. 61,62)

Як убачається із змісту вищезгаданого акту № 61 підрядник виконав роботи на суму 7088,40 грн. з яких, відповідач визнав обставину проведення виконавцем ряду робіт визначених кошторисом та не передбачених ним, зокрема, - з розкидання лопатами привозного чорнозему на суму 768 грн., які були необхідні для благоустрою території будинку.

Заперечення відповідача щодо невиконання інших робіт ним належними доказами не спростовано. Від проведенні експертизи з приводу визначення обсягу та вартості робіт за договором підряду сторони відмовилися, оскільки роботи по благоустрою території вже виконані іншим підрядником.

При цьому суд апеляційної інстанції вважає, що позивач не довів обставину виконанння ним робіт щодо перевезення вантажів у маломірних засобах на відстань більше шести метрів на суму 660,40 грн.

Таким чином, ураховуючи внесені авансові платежі (замовником оплачено 4000 грн.) та недоведеність виконання робіт на суму 660,40 грн., із замовника на користь підлягають стягненню понесені ним збитки в розмірі 2422 грн., із розрахунку ( 7088,40 - (4000 + 660,40)= 2422)

Звертаючись з позовом до замовника про стягнення пені та трьох процентів, виконавець (підрядник) зазначав, що він у повному обсязі виконав погоджені з замовником роботи за договором, які були оплачені лише частково (аванс), а замовник без зазначення причин відмовився від підписання акта виконаних робіт та їх оплати.

Дійсно, пунктом 7.2 Договору підряду передбачено, що за прострочку платежів замовник сплачує виконавцю пеню, а стягнення трьох процентів річних від простроченої суми визначено ст. 625 ЦК України, як наслідок прострочення грошового зобов'язання.

Разом з тим, стягнувши 141,47 грн. пені та 29,95 грн. три проценти річних суд першої інстанції не урахував, що договором підряду не визначено строк сплати грошового зобов'язання, тому підстав вважати, що замовник допустив прострочку платежів немає.

За таких обставин рішення суду, виходячи з положень п.п.1,4 ч.1 ст. 309 ЦПК України, підлягає зміні в частині стягнення коштів за договором підряду, шляхом зменшення суми яка підлягає стягнення з замовника на користь виконавця з 3088,40 грн. до 2422 грн. та скасуванню в частині стягнення пені та трьох процентів річних з ухваленням в цій частині нового рішення про відмову у задоволенні зазначених вимог.

Щодо висновків зроблених судом першої інстанції в частині вирішення зустрічного позову про розірвання договору підряду та стягнення безпідставно отриманих коштів слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Iстотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Та, як встановлено вище, замовник в односторонньому порядку, не маючи на те правових підстав, відмовилася від виконання зобов'язання за договором підряду від 10 вересня 2012 року № 1009/1 на озеленення території, розташованої по вул. Паризької Комуни, 26 в м. Кіровограді.

Відтак, колегія суддів вважає необґрунтованими вимоги замовника щодо розірвання договору підряду, оскільки замовник односторонньо відмовилася від його виконання внаслідок цього зобов'язання припинилося.

Також відсутні підстави для стягнення грошових сум в розмірі 1500 грн. внесених на виконання робіт за виготовлення плану озеленення території, оскільки він був підрядником виконаний (а.с.85-103), а замовник односторонньо відмовилася від його прийняття. Крім того, виготовлення плану озеленення передбачене окремим договором -Угода на виконання проектних робіт з ландшафтного дизайну, який відповідачем не оскаржено.

Що стосується стягнення 1038 грн., які, на думку відповідача, не були виконані підрядником, то як вже було встановлено вище, зазначена обставина не доведена належ-ними доказами.

Отже, правові підстави для розірвання договору підряду та стягнення грошових сум у відповідача відсутні.

Доводи апеляційної скарги в частині вирішення зустрічного позову, які зводяться до того, що суд не з'ясував обставини, що мають значення для справи, порушив норми матеріального права не ґрунтуються на законі та доказах.

Відповідно, рішення суду в цій частині виходячи з положень ч.1 ст. 308 ЦПК України зміні чи скасуванню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 309, 314, 316, 319 ЦПК України, колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області,-

ВИРІШИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 лютого 2015 року в частині стягнення коштів за договором підряду змінити, шляхом зменшення суми яка підлягає стягнення з ОСОБА_6 на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 з 3088,40 грн. до 2422 грн. та скасуванню в частині стягнення пені та трьох процентів річних з ухваленням в цій частині нового рішення про відмову у задоволенні зазначених вимог.

В решті рішення суду залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з моменту проголошення та може бути оскарженою до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий:

Судді: