Провадження № 2-з/761/584/2015
У Х В А Л А

24 вересня 2015 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О. розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вказаний позов.

24 вересня 2015р., стороною позивача було подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно: однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 загальною площею 40,40 кв.м., в т.ч. жилою площею 20,80 кв.м.; однокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 60,40 кв.м.; однокімнатну квартиру АДРЕСА_2, загальною площею 59,9 кв.м.; трикімнатну квартиру, загальною площею 107,2 кв.м., будівельний номер квартири АДРЕСА_4; земельну ділянку площею 0,0910 га, кадастровий номер НОМЕР_1, розташовану в АДРЕСА_5; земельну ділянку НОМЕР_2 площею 0,1200 га, кадастровий номер НОМЕР_3, розташовану на території СТ «Кінофікатор» Ясногородської сільської ради Вишгородського району Київської області.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Під час вивчення заяви про забезпечення позову судом встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України.

Згідно із ч. 2 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Крім того, як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 4 Постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Однак, ні матеріали заяви про забезпечення позову, ні матеріали справи не містять актуальних доказів належності відповідачу на праві приватної власності зазначеного нерухомого майна, зокрема, на підтвердження права власності відповідачки на однокімнатну квартиру АДРЕСА_3 та земельну ділянку площею 0,0910 га, розташовану в АДРЕСА_5 надано копії договору купівлі-продажу за 2007р. та державного акту на право власності на землю за 2008р., що позбавляє суд можливості визначити власника спірного майна на час розгляду заяви про забезпечення позову. Крім того, право власності на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1; однокімнатну квартиру АДРЕСА_2; земельну ділянку НОМЕР_2 площею 0,1200 га, розташовану на території СТ «Кінофікатор» Ясногородської сільської ради Вишгородського району Київської області, взагалі, згідно наданих документів, належить третім особам, які не є учасниками процесу. При цьому, взагалі незрозуміло чи виникло право власності на трикімнатну квартиру, загальною площею 107,2 кв.м., будівельний номер квартири АДРЕСА_4, враховуючи наявність в матеріалах справи лише договору про пайову участь у будівництві.

Відповідно до ч. 8 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про повернення позивачу заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 79, 151 - 153, 209, 210, 293, 294 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд -

у х в а л и в :

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - повернути стороні позивача.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: