Справа № 368/1993/15-ц
У х в а л а

"09" листопада 2015 р. . Суддя Кагарлицького районного суду Київської області Іванюта Т.Є. розглянувши заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Стайківська сільська рада про встановлення юридичного факту добросовісного, відкритого і безперервного користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в :

Заявниця звернулась до суду з даною заявою посилаючись на те, що вона являється власником житлового будинку та земельної ділянки в АДРЕСА_1. Згідно запису з погосподарської книги № 1 за 1955-1957 р.р., сторінка 22, особистий рахунок НОМЕР_1 вона добросовісно, відкрито і безперервно користується земельною ділянкою з 1955 року, тобто понад 15 років.

Проте, межі фактичного користування земельною ділянкою ОСОБА_1 виходять за межі, вказані у державному акті на право власності на земельну ділянку АДРЕСА_1

Тому заявниця просить встановити юридичний факт добросовісного, відкритого і безперервного користування земельною ділянкою АДРЕСА_1 щоб на підставі ст. 119 Земельного кодексу України поставити питання про передачу частини земельної ділянки, якою вона користується і яка виходить за межі вказані у державному акті на право власності на земельну ділянку.

Вказану заяву слід залишити без руху,оскільки вона подана з порушенням вимог ст..ст.119,121 ЦПК України.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити в собі: ім.»я позивача і відповідача, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс ; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що стверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, зазначення ціни позову, а також до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. До заяви повинні додаватись письмові докази , як підтверджують викладені в заяві обставини.

Згідно ст.. 256 ЦК України та п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 31.03.95 « Про судову практику в справах про встановлення

фактів, що мають юридичне значення», суди можуть

встановлювати факти родинних відносин; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва; реєстрації усиновлення (удочеріння), шлюбу,

розірвання шлюбу, народження і смерті, якщо в органах реєстрації

актів громадянського стану не зберігся відповідний запис чи

відмовлено у його відновленні або ж він може бути відновлений лише

на підставі рішення суду про встановлення факту реєстрації акту

громадянського стану; належності правовстановлюючих документів особі.

Заявниця в своїй заяві посилається на ст. 119 ЗК України, згідно якої громадяни, які добросовісно, відкрито і безперервно користуються земельною ділянкою протягом 15 років, але не мають документів, які б свідчили про наявність у них прав на цю земельну ділянку, можуть звернутися до органу державної влади, Ради Міністрів Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування з клопотанням про передачу її у власність або надання у користування. Розмір цієї земельної ділянки встановлюється у межах норм, визначених цим Кодексом.

Однак заявниця не вказала чи зверталась вона до сільської ради з заявою про передачу їй у власність чи користування земельної ділянки, яке її право порушене - право власності чи в сфері публічних відносин, чи виносилось рішення сільською радою за її заявою.

Відповідно до ст.17 КАС України спори фізичних осіб із суб"єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності належить до компетенції адміністративних судів. Дані спори розглядаються в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Поскільки Позивачем належним чином не конкретизовані свої позовні вимоги, на наведені докази , не вказано які її права та норма закону порушена, то дану заяву слід залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 119,121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ :

заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Стайківська сільська рада про встановлення юридичного факту добросовісного, відкритого і безперервного користування земельною ділянкою, залишити без руху та надати строк для усунення недоліків заяви протягом 5 днів з часу отримання копії ухвали, роз"яснивши, що в противному разі заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів.

СУДДЯ :