ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2339/15-ц
провадження № 2/753/2609/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" травня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі: головуючого - судді Трусової Т.О., при секретарі Косолап Л.П., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2015 р. ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, в розмірі 4868 грн.

Позов обґрунтований наступним. 9 березня та 26 липня 2014 р. відбулося залиття належної ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1. Згідно з даними акту комісії ОСББ «Еліта» залиття квартири позивача сталося з вини відповідача ОСОБА_3, який мешкає у вищерозташованій квартирі НОМЕР_2 Внаслідок залиття позивачу завдано матеріальну шкоду в розмірі 4868 грн.

За клопотанням позивача до участі у справі було залучено як співвідповідача ОСОБА_4 - власника квартири АДРЕСА_2.

В ході розгляду справи позивач ОСОБА_2 збільшила позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди до 5863 грн. пославшись на зростання вартості ремонтних робіт та матеріалів, необхідних для ремонту її квартири, та доповнила позов вимогою про відшкодування моральної шкоди в розмірі 5000 грн. В обґрунтування вимог про відшкодування моральної шкоди вказала, що не дивлячись на заявлений позов, ОСОБА_3 продовжує заливати її квартиру, в результаті чого у неї підвищується тиск, порушився сон, вона весь час приймає сердечні препарати.

Від позивача ОСОБА_2 надійшло письмове клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку, проте в судове засідання вони повторно не з'явилися, письмові заперечення на позов не подали.

Враховуючи неявку відповідачів в судове засідання, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Неявка сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Вивчивши наявні у справі докази, суд вважає встановленими наступні обставини і визначені відповідно до них правовідносини.

Квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності позивачу ОСОБА_2 (а.с. 95).

9 березня та 26 липня 2014 р. вказана квартира була залита гарячою водою. Залиття сталося із квартири, що розташована поверхом вище, а саме з квартири НОМЕР_2. Власником зазначеної квартири являється є громадянка Латвії ОСОБА_4 (а.с. 15).

У вказаній квартирі тривалий час проживає без реєстрації сім'я ОСОБА_3, що підтверджується даними акту про залиття квартири позивача, інформацією Дарницького РУ ГУ МВС України в м. Києві та даними акту про вручення судової повістки дружині ОСОБА_3 (а.с. 5, 15, 24).

Відповідно до акту, складеного комісією об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Еліта» (далі - ОСББ «Еліта»), внаслідок залиття водою квартири позивача було пошкоджено опоряджувальні покриття стелі та стін коридору і ванної кімнати (а.с. 5).

Згідно з приписами ст. 1166 ЦК України, яка встановлює загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Виходячи зі змісту вказаної норми матеріального права, загальними підставами для відшкодування шкоди є наявність таких складових: протиправної поведінки відповідача; настання шкоди; причинного зв'язку між протиправною поведінкою і шкодою; вини завдавача шкоди.

Позивачем надані докази, які підтверджують винність і протиправність дій відповідача ОСОБА_3 та причинний зв'язок між його протиправною поведінкою і шкодою.

Доказів, які б доводили відсутність вини відповідача ОСОБА_3 у завданні шкоди, суду не надано.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, яка встановлює способи відшкодування шкоди, суд з урахуванням обставин справи за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно з кошторисом, складеним ОСББ «Еліта», станом на 12 серпня 2014 р. вартість ремонтно-відновлювальних робіт, необхідних для усунення заподіяних залиттям пошкоджень квартири позивача, становила 4868 грн. (а.с. 6).

На підтвердження розміру майнової шкоди позивачем надано кошторисний розрахунок, з якого вбачається, що станом на 9 березня 2015 р. вартість ремонтно-відновлювальних робіт у її квартирі зросла за рахунок збільшення вартості ремонтних робіт та необхідних для проведення ремонту матеріалів, і становить 5863 грн. (а.с. 30).

Доказів, які б спростовували вартість виконання ремонтних робіт у квартирі позивача, суду не надано, а тому суд вважає доведеним, що винними неправомірними діями відповідача ОСОБА_3 позивачу завдано майнової шкоди в зазначеному розмірі.

При вирішенні вимог про відшкодування моральної шкоди суд керується положеннями ст. 23 ЦК України, яка закріплює загальні положення про відшкодування моральної шкоди визначаючи, що моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку зі знищенням чи пошкодженням її майна, та ст. 1167 цього Кодексу, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Оцінивши доводи ОСОБА_2 про заподіяння їй моральної шкоди, суд вважає доведеним, що в результаті винних неправомірних дій ОСОБА_3 вона зазнала певних душевних страждань і переживань у зв'язку з пошкодженням її майна та змушена була витрачати зусилля і вільний час на збирання необхідних документів і звернення до суду, що призвело до порушення звичного способу її життя.

Суд також приймає до уваги, що вже після звернення позивача ОСОБА_2 до суду, а саме 16 квітня 2015 р., відбулося чергове залиття її квартири з вищерозташованої квартири НОМЕР_2 (а.с. 94).

Враховуючи встановлені обставини та виходячи з принципів розумності та справедливості, суд визначає заподіяну позивачу моральну шкоду в розмірі 3000 грн.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 27, 60, 212, 213, 214, 215, 225, 226 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований: АДРЕСА_3, р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1), на користь ОСОБА_2 5863 гривень на відшкодування майнової шкоди, 3000 гривень на відшкодування моральної шкоди та 609 гривень судових витрат, а всього 9472 гривні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги та строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, якщо скаргу та заяву не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржене відповідачем до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дати постановлення ухвали.

Суддя: