Справа № 310/322/15-ц
УХВАЛА

10 березня 2015 рокум. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі судді Полянчука Б. І., при секретарі Панченко Л. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Бердянського міжрайонного прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі головного управління Держземагенства в Запорізькій області до Бердянської районної державної адміністрації Запорізької області, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування розпорядження, визнання недійсним державного акта, зобовязання зробити дії,

ВСТАНОВИВ:

Бердянський міжрайонний прокурор Запорізької області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі головного управління Держземагенства в Запорізькій області до Бердянської районної державної адміністрації Запорізької області, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування розпорядження, визнання недійсним державного акта, зобовязання зробити дії.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки з позовної заяви видно, що позивачем по справі є Головне управління Держземагенства у Запорізькій області, яке є юридичною особою та має повну цивільну процесуальну дієздатність. Згідно зі ст. 19 Конституції України, ст. ст. 5, 20 ЗУ «Про прокуратуру», ст. 45 ЦПК України до функцій прокурора не входить звернення до суду з позовами в інтересах юридичної особи - Головного управління ДЗА у Запорізькій області, а порушення інтересів держави прокурором у встановлений ЦПК спосіб не доведено. Позовна вимога про повернення земельної ділянки ГУ ДЗА свідчить про подання позову в інтересах юридичної особи без належного підтвердження повноважень на подання позову у відповідності до вимог ст. 42 ЦПК України, що суперечить зазначеним нормам права та є незаконним. Просила залишити заяву без розгляду на підставі того, що заяву від імені заінтересованої особи - головного управління ДЗА подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував.

Представник Бердянської районної державної адміністрації просив клопотання задовольнити.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Статтею 36-1 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави.

За наявності підстав, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті, з метою представництва громадянина або держави прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом:

1) звертатися до суду з позовами (заявами, поданнями);

2) вступати у справу, порушену за позовами (заявами, поданнями) інших осіб, на будь-якому етапі розгляду;

3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи;

4) брати участь у розгляді справ.

Обираючи форму представництва, передбачену частиною пятою цієї статті, прокурор визначає, в чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави чи громадянина, обґрунтовує необхідність їх захисту.

У статті 45 ЦПК України зазначено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. При цьому прокурор повинен надати суду документи, які підтверджують неможливість громадянина самостійно здійснювати представництво своїх інтересів.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до ст. 46 ЦПК України органи та інші особи, які відповідно до статті 45 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах, мають процесуальні права й обов'язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.

Таким чином, зазначені вище положення Закону України «Про прокуратуру», ЦПК України покладають на прокурора функції представництва інтересів тієї особи в інтересах якої він звернувся з позовом до суду та наділяє його правами та обовязками, що належать особі, в інтересах якої він діє без додаткового підтвердження цих повноважень, оскільки вони витікають із закону.

Суд вважає, що у прокурора є повноваження на звернення з позовом до суду в інтересах Головного управління Держемагенства у Запорізькій області, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 45, 46, 207 ЦПК України, ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру», суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про залишення без розгляду позовної заяви Бердянського міжрайонного прокурора Запорізької області в інтересах держави в особі головного управління Держземагенства в Запорізькій області до Бердянської районної державної адміністрації Запорізької області, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування розпорядження, визнання недійсним державного акту, зобовязання зробити дії відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване рішення.

Суддя