Справа №461/1855/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2015 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова

в складі:

головуючого судді Юрківа О.Р

при секретарі Квику Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, за участю третьої особи Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Окіс Ірини Степанівни про поділ майна та визначення ідеальної частки у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, за участю третьої особи Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Окіс І.С. про поділ майна та визначення ідеальної частки у спільній сумісній власності. В обґрунтування позову покликається на те, що її бабуся ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є співвласником 1/3 ідеальної частки квартири АДРЕСА_1. Оскільки позивач є спадкоємцем померлої за заповітом, вона звернулась до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, проте отримала відмову, у зв'язку із тим, що квартира передана її бабусі та відповідачам на праві спільної сумісної власності, частки співвласників не визначені. Просить поділити майно та визначити 1/3 ідеальну частку квартири АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_5 на день її смерті.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, дала пояснення аналогічні мотивам позовної заяви. Просить позов задовольнити повністю.

Відповідач ОСОБА_2 подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, проти задоволення позову не заперечує.

Відповідач ОСОБА_3 та третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Окіс І.С. в судове засідання не з'явились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляд у справи, клопотання про відкладення розгляду справи не подали, про причини своєї неявки суду не повідомили, тому, відповідно до ст.169 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутності, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов'язки та взаємовідносини сторін.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши інші матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5, була, а ОСОБА_2, ОСОБА_3 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності, згідно свідоцтва про право власності на квартиру НОМЕР_1 від 22.03.1995 року.

Спадкодавець ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що вбачається із свідоцтва про смерть від 17.12.2013 року.

Згідно ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

В обґрунтування позову, позивач покликається на те, що вона є спадкоємцем за заповітом померлої ОСОБА_5, проте всупереч вимогам ст.60 ЦПК не подала про це суду жодних належних доказів.

Згідно з вимогами ст.372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Тобто із змісту статті вбачається, що співвласники майна мають право визначення часток у спільному майні за домовленістю між ними, і за зверненням до суду. З положень даного закону не вбачається правового шляху визнання права власності на майно, та поділу майна з визначенням частки у спільному майні за померлою особою.

Так, статтею 3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Одна особа може звернутися в інтересах іншої особи лише у випадках, передбачених законом.

В даному випадку позивач, висуваючи вимогу про визначення частки, що є спільній сумісній власності, фактично звертаються до суду в інтересах покійної, що є неприпустимим.

Виходячи з засад Цивільного Кодексу України, суд не вправі визнавати за покійним які б то не було права, якщо вони не належали йому за життя.

Також, згідно роз'яснень Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення про визначення частки спадкодавця.

Тобто вступ у спадщину спадкоємця можливий і без визначення, в судовому порядку, частки у майні, належному спадкодавцю.

Таким чином, оцінюючи докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не знайшли своє ствердження в судовому засіданні, а тому позов слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 208, 209, 212-216, 218 ЦПК України, ст.ст. 368, 369, 370, 372 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, за участю третьої особи Приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Окіс Ірини Степанівни про поділ майна та визначення ідеальної частки у спільній сумісній власності, відмовити за безпідставністю позовних вимог.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя О.Р.Юрків