Справа № 296/8850/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" травня 2015 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді - Маслак В.П.,

за участю: секретаря судового засідання Стефанюк О.М.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, співвідповідача виконавчого комітету Житомирської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - КП "ВЖРЕП №3", ПП "Аммонн", ОСОБА_3 про розподіл особових рахунків, виділення окремої кімнати, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 згідно якого просить: виділити окремий особовий рахунок на оплату комунальних послуг на його ім'я в квартирі за адресою: АДРЕСА_1; виділити для окремого проживання кімнату площею 11,3 кв.м., кухню, санвузол, коридор та ін. - залишити у спільному користуванні.

В обґрунтування позову зазначив, що разом з колишньою дружиною - ОСОБА_2 проживає та зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1. Разом із сином позивач проживає у кімнаті площею 11,3 кв.м., а відповідач ОСОБА_2 - у кімнаті 16,9 кв.м. Просить відкрити на його ім'я окремий особовий рахунок, оскільки відповідач - ОСОБА_2 відмовилася в добровільному порядку розподілити особові рахунки.

В судовому засіданні позивач та третя особа - ОСОБА_3 позов підтримали та просили задовольнити.

Представник співвідповідача - виконавчого комітету Житомирської міської ради заперечила щодо задоволення позову, оскільки виділення для окремого проживання позивачу кімнати площею 11,3 кв.м. призведе до порушення прав відповідача та постановки останньої на квартирний облік.

Представники третіх осіб - КП «ВЖРЕП №3» Житомирської міської ради та ПП «Аммон» в судове засідання не з'явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи та подані докази, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно обмінного ордеру НОМЕР_1, виданого на підставі рішення виконавчого комітету міської ради народних депутатів №183 від 14.04.1994р., ОСОБА_2 надано право на вселення в порядку обміну в квартиру АДРЕСА_1 (а.с.33).

З довідки ПП «Аммонн» від 21.03.2015р. №384, виданої ОСОБА_1 вбачається, що разом з ним у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані колишня дружина - ОСОБА_2 та син - ОСОБА_3 (а.с.44).

Згідно ст. 48 Конституції України кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім'ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло.

Відповідно до вимог ст. 48 ЖК України жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається КМУ і Федерацією професійних спілок України.

Як встановлено ст.63 ЖК України, предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).

Жиле приміщення, що надається громадянам для проживання згідно ст. 50 ЖК України має бути благоустроєним стосовно до умов даного населеного пункту, відповідати встановленим санітарним і технічним вимогам.

Згідно ч.2 ст. 50 ЖК України при наданні жилих приміщень не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими дев'яти років, крім подружжя.

Відповідно до п.16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» в силу ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Пунктом 53 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 р. №470 встановлено, що жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті.

Відповідно до постанови Виконкому Житомирської обласної ради народних депутатів і президії обласної ради професійних спілок №4 від 07.01.1985р. середня забезпеченість житловою площею в м.Житомирі становить 7,5 кв.м. на 1 жителя (а.с.53- 55).

З технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 43, 45) вбачається, що загальна житлова площа квартири становить 28,2 кв.м. та складається з 2-ох кімнат - 11,3 кв.м. та 16,9кв.м. При цьому кімната площею 16,9кв.м. не є ізольованим приміщенням та зв'язана з кімнатою площею 11,3 кв.м. спільним входом.

Позивач просить виділити йому для окремого проживання кімнату площею 11,3 кв.м., відповідно для проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залишається неізольована кімната площею 16,9кв.м., що призведе до штучного погіршення житлових умов та порушить житлові права останніх, й стане підставою для постановки їх на облік, як таких, що потребують поліпшення житлових умов.

За вказаних обставин в задоволенні позову ОСОБА_1 про виділення для окремого проживання кімнати площею 11,3 кв.м. та окремого особового рахунку в квартирі АДРЕСА_1 слід відмовити за безпідставністю.

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м.Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні при оголошенні рішення суду, протягом того ж строку з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. П. Маслак