Номер провадження 2/754/3680/15
Справа №754/7799/15-ц
27 липня 2015 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді - Лісовської О.В.
за участю секретаря - Макас Л.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Деснянський районний відділ Головного управління ДМС у м. Києві, про визнання особи таким, що втратив право користування жилим приміщенням, -
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, мотивуючи свої вимоги тим, що спірна кімната АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності позивачці ОСОБА_1 та малолітній дочці позивачки та відповідача - ОСОБА_3, а відповідач ОСОБА_2 є колишнім чоловіком позивачки. З травня 2014 року відповідач у квартирі не проживає, квартплату та комунальні послуги не сплачує. На підставі викладеного позивачка вимушена звернутися до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме кімнатою АДРЕСА_1.
В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 повністю підтримала свої позовні вимоги, просила суд їх задовольнити в повному обсязі, визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме кімнатою АДРЕСА_1.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, згідно актів ЖЕД-304 за адресою реєстрації відповідач не проживає, місце проживання його невідомо, тому суд вважає можливим розглядати справу у його відсутність, за наявних у справі матеріалів.
Представник третьої особи - Деснянського районного відділу ГУ ДМС - у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своєму листі просить розглядати справу у відсутності представника. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.
Вислухавши пояснення позивачки, допитавши свідка, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.
Судом встановлено, що спірним житловим приміщенням є кімната АДРЕСА_1.
Вказана кімната належить на праві спільної часткової власності позивачці ОСОБА_1 та малолітній дочці позивачки та відповідача - ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності від 06.08.2013 року.
Як встановлено при розгляді справи, позивачка та відповідач ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 19.02.2010 року по 01.04.2014 рік включно.
На даний час в кімнаті зареєстровано три особи: позивачка ОСОБА_1, відповідач ОСОБА_2 та малолітня дочка позивачки та відповідача - ОСОБА_3, що підтверджується довідкою форми № 3.
Відповідач з травня 2014 року в спірній кімнаті не проживає, нею не цікавиться, не несе витрати по її утриманню. Позивачка вважає, що відповідач без поважних причин більше року не проживає в кімнаті АДРЕСА_1, у зв'язку з чим втратив право користування нею.
Відповідно до ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно із п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України), необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Судом встановлено, що у травні 2014 року відповідач ОСОБА_2 добровільно залишив кімнату АДРЕСА_1 і на даний час в кімнаті не проживає.
Той факт, що відповідач не проживає в спірній кімнаті з травня 2014 року, крім пояснень позивачки, підтверджується зібраними та дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме:
- актами ЖЕД № 304 від 19.05.2015 року (а.с.7), від 20.03.2015 року (а.с.8), від 23.01.2015 року (а.с 9) про непроживання відповідача у спірній кімнаті;
- актом ЖЕД № 304 від 23.07.2015 року (а.с.24) про неможливість вручення повісток відповідачу;
- показами свідка ОСОБА_4 у судовому засіданні, який повністю підтвердив факт непроживання відповідача у спірній квартирі з травня 2014 року.
Крім того, в судовому засіданні встановлено, що відповідач ніяких витрат по утриманню спірної кімнати не несе, квартплату, комунальні послуги та електроенергію не сплачує, протягом тривалого часу не ставив питання про вселення до спірної кімнати, що свідчить про те, що спірним житловим приміщенням він протягом тривалого часу не цікавиться.
Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме кімнатою АДРЕСА_1.
На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 15, 60, 212-215, 224-233 ЦПК України, Конституцією України, ст. 405 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України", -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Деснянський районний відділ Головного управління ДМС у м. Києві, про визнання особи таким, що втратив право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме кімнатою АДРЕСА_1.
Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Головуючий: