Справа № 646/3196/15-ц
№ провадження 2/646/939/2015
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.04.2015 року м. Харків
Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого - судді Васильєвій О.О.,
при секретарі - Міщенко О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкову цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, встановлення юридичного факту родинних відносин,-
Позивач звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, Харківської міської ради, у якій просить суд встановити юридичний факт, яким визнати, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 доводиться позивачу рідним батьком; визнати за позивачем право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2, після смерті батька ОСОБА_3, яким помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року в м. Харкові.
В обгрунтування позову зазначає, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька ОСОБА_3. Інших спадкоємців за законом немає. У встановлений законом строк позивач звернувся до Першої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але його тітка - відповідач по справі, перешкоджає йому в оформленні спадщини в нотаріальній конторі, не дає оригінали документів на спадкову квартиру. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 615/02-31 від 13.02.2015 року нотаріусом Першої ХДНК Христенко Н.Л. ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_3 у зв`язку з відсутністю у спадкодавця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів. Крім того, існують розбіжності в написанні прізвища батька «ОСОБА_3» та паспорті позивача, де його прізвище вказано, як «ОСОБА_1». З вказаних підстав ОСОБА_1 був змушений звернутись до суду з цим позовом.
В судове засідання, що відбулося 27.04.2015 року, позивач та його представник не з'явились. Від представника позивача до суду надійшла заява, в якій просила справу розглядати за її відсутності, позов задовольнити в повному обсязі. У судовому засіданні, що відбулося 14.04.2015 року, представник позивача пояснила, що позивач фактично прийняв спадщину, у 6-ти місячний строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак було відмовлено у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилась, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином.
Представник відповідача - Харківської міської ради у судове засідання не з'явився, надав до суду письмові заперечення, в яких просив у позові відмовити з тих підстав, що позивачем не були визначені спадкоємці, які мають право на обов`язкову частку у спадщині після померлого ОСОБА_3, а також не надав суду доказів, що спадкодавець не перебував в іншому шлюбі на час відкриття спадщини.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, свідків ОСОБА_5, ОСОБА_6, з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України.
Судом встановлено, що право власності на квартиру АДРЕСА_2 зареєстровано за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по 1/2 частині за кожним на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 21.08.2007 року ВПЖФ УКМ та П. НОМЕР_1.
Як вбачається з технічного паспорту, виготовлено станом на 16.10.2014 року, квартира АДРЕСА_2 має загальну площу 55,9 кв.м; житлову площу 41,3 кв.м.
ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3, про що 13 квітня 2011 року зроблено відповідний актовий запис за №5050, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_2.
Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 40028852 від 31.03.2015 р., заповіту ОСОБА_3 не залишив.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України).
Статтею 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу).
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Як убачається із Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 400225509 від 31.03.2015 р. у встановлений законом строк ОСОБА_1 звернувся с заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 Інших заяв про прийняття або відмову від спадщини після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не містить.
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 615/02-31 від 13.02.2015 року нотаріусом Першої ХДНК Христенко Н.Л. ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_3 у зв`язку з відсутністю у спадкодавця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів.
Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року № 7 роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до свідоцтва про народження, виданого в Палаці новонароджених м. Харкова (актовий запис № 399 від 22.04.1969 року), батьками позивача ОСОБА_1 ( російською мовою ОСОБА_1) вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_8 (російською мовою ОСОБА_3 и ОСОБА_8).
Батьки позивача розірвали шлюб у 1982 році і ОСОБА_11 на час смерті був зареєстрований та проживав разом із своєю сестрою ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_2.
Як пояснили допитані у судовому засіданні свідки: ОСОБА_5 - приятель дитинства позивача та ОСОБА_6- колишня дружина спадкодавця ОСОБА_3, вони знають позивача та його батька протягом тривалого часу. Також підтвердили, що дійсно, ОСОБА_3 доводиться рідним батьком ОСОБА_1 Інших дітей спадкодавець не мав, в іншому шлюбі, після розірвання шлюбу з ОСОБА_6 у 1982 році - не перебував. Після розірвання шлюбу проживав в спірній квартирі разом із своєю рідною сестрою - ОСОБА_2, де і помер у квітні 2011 року.
Позивач отримав свідоцтво про освіту в загальноосвітній восьмирічній школі № 41 в м. Харкові та диплом про закінчення Харківського середнього професійно-технічного училища № 9, на ім`я ОСОБА_1.
Відповідно до ч.1 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Як роз`яснює Постанова Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб…зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем.
На підставі наданих та досліджених в судовому засіданні доказів, суд вважає встановленим юридичний факт, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 доводиться позивачу ОСОБА_1 рідним батьком.
Відповідно до ст.1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі статтями 3, 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Оскільки у відповідності до ст. 1269 ЦК України позивач належним чином прийняв спадщину після смерті батька ОСОБА_12, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає необхідним визнати за позивачем право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2.
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно до вимог ст. 197 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 57-60, 88, 208, 212, 213, 215, 224 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1222, 1258, 1261, 1268 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року № 7суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Харківської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, встановлення юридичного факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити юридичний факт, яким визнати, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 доводиться ОСОБА_1 рідним батьком.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 загальною площею 55,9 кв.м; житловою площею 41,3 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 р. в м. Харкові.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя Васильєва О.О.