Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.07.2015 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючої судді Лемак О.В.

при секретарі Ревачко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 тетяни Миколаївни, ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, за участю зацікавленої особи: Будинковий комітет «Беркут» про визнання права користування житловим приміщенням та зобовязання укласти договір найму житлового приміщення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулися до суду з позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, за участю зацікавленої особи: Будинковий комітет «Беркут», в якому просять визнати за ними право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1, та зобовязати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради укласти з ними договір найму зазначеного житлового приміщення.

Свої вимоги мотивують тим, що ОСОБА_3 та ОСОБА_1, з 1992 року постійно проживають за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1. В березні 1994 року в них народився син - ОСОБА_2. З моменту вселення та по теперішній час вони постійно проживають за цією адресою. Восени 2014 року ОСОБА_1, а також члени її сім'ї: чоловік ОСОБА_1 та син ОСОБА_2, які також проживають за вказаною адресою звернулись до міського голови з проханням вирішити питання щодо укладення договору найму квартири, в якій вони разом проживають однією сім'єю та ведуть спільне господарство. Рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 29.10.2014 року № 429 п. 4.23 їм було відмовлено в задоволенні заяви про укладення договору найму. При цьому, з витягу з рішення вбачається, що причиною відмови являються - недотримання вимог ст.ст. 64, 65 Житлового кодексу та ст.ст. 6, 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні».

В судове засідання позивачі не зявилися, але надали суду заяву, в якій просять розглянути справу без їхньої участі та позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Представник Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в судове засідання не зявився, однак надав суду заяву, в якій просить розглянути справу без його участі.

Представник будинкового комітету «Беркут» в судове засідання не з'явився, хоча своєчасно і належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи.

Суд, перевіривши матеріали справи з'ясувавши повно і всебічно обставини, на які позивачі посилалися, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3, ОСОБА_1 і ОСОБА_2, постійно проживали за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1.

Восени 2014 року позивачі звернулись до міського голови з проханням вирішити питання щодо укладення договору найму квартири, в якій вони разом проживають однією сім'єю та ведуть спільне господарство.

Рішенням виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 29.10.2014 року № 429 п. 4.23 їм було відмовлено в задоволенні заяви про укладення договору найму. При цьому, з витягу з рішення вбачається, що причиною відмоми являються - недотримання вимог ст.ст. 64, 65 Житлового кодексу та ст.ст. 6, 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні».

Відповідно до ст. 64 ЖК України, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору.

До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач і члени його сім'ї.

Таким чином, ст. 64 ЖК передбачає принцип рівності прав і обов'язків наймача житла та членів його сім'ї. Наймач, на ім'я якого видано ордер і з яким укладено договір найму жилого приміщення, не має ніяких переваг перед членами своєї сім'ї. Він є лише представником своєї сім'ї перед наймодавцем.

Серед членів сім'ї наймача виділяють дві категорії: безспірні члени сім'ї (дружина (чоловік) наймача; діти наймача; батьки наймача) та особи, які постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з наймачем у безпосередніх родинних зв'язках (брати, сестри дружини (чоловіка), неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки та інші).

З метою тлумачення поняття "член сім'ї" Конституційний Суд України прийняв Рішення від 3 червня 1999 року у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п'ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім'ї").

Наймач та його повнолітні, дієздатні члени сім'ї несуть солідарну відповідальність за зобов'язаннями, що випливають з договору найму житла. Наприклад, щодо сплати комунальних платежів. Це означає, що кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

Рівність прав та обов'язків наймача та членів його сім'ї може проявлятись в різних аспектах: оплата комунальних послуг; відшкодування спричинених збитків; збереження жилого приміщення при тимчасовій відсутності; зміна умов договору; припинення договору.

До обов'язків наймача та членів його сім'ї можна віднести: використовувати житло лише для проживання в ньому; забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані; не провадити перевлаштування та реконструкцію житла без згоди наймодавця; своєчасно вносити плату за житло; своєчасно вносити плату за комунальні послуги; дотримуватись вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; здійснювати поточний ремонт житла; відшкодовувати завдані збитки.

До прав наймача та членів його сім'ї відносяться: безстроково користуватись жилим приміщенням відповідно до його призначення та умов договору (ст. 9 ЖК); користуватись майном, яке обслуговує будинок, якщо договір найму укладено щодо житла в багатоквартирному житловому будинку; визначати за домовленістю з особами, які постійно проживають разом з наймачем, порядок користування житлом; за письмовою згодою всіх членів сім'ї, які проживають разом з наймачем, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб (ст. 65 ЖК); за згодою членів сім'ї, які проживають разом з наймачем, і за згодою наймодавця здавати в піднайом жиле приміщення (ст. 91 ЖК); за взаємною згодою дозволити тимчасове проживання в жилому приміщенні, що є в їх користуванні, інших осіб без стягнення плати за користування приміщенням - тимчасових жильців (ст. 98 ЖК); відмовитися від договору найму житла; збереження жилого приміщення в разі тимчасової відсутності громадянина (ст. 71 ЖК); бронювання жилого приміщення (ст. 73 ЖК); обмін жилого приміщення (ст. 79 ЖК).

Стаття 65 ЖК України передбачає, що наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім'ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно.

Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

До переліку прав наймача та членів його сім'ї входить право на вселення інших осіб в житлове приміщення, яким вони користуються за договором найму.

На вселення неповнолітніх дітей до своїх батьків згоди не потрібно.

Таке ж правило діє при укладенні в договору найму житла соціального призначення (ч. 4 ст. 20 Закону України "Про житловий фонд соціального призначення"), а також договору найму жилого приміщення в будинках (квартирах) приватного житлового фонду (ст. 161 ЖК).

Особи, які вселились у житло у зазначений спосіб, набувають рівних з іншими особами прав користування житлом, якщо інше не буде встановлено в договорі користування жилим приміщенням.

Судом встановлено, що факт проживання однією сім'єю за вказаною адресою підтверджуються свідоцтвом про одруження, свідоцтвом про народження сина та довідкою будинкового комітету «Беркут», а також виконання всіма членами сім'ї своїх обов'язків, як межканців гуртожитку, підтверджується необхідними платіжними документами а саме: договорами про надання послуг з енергопостачання, водопостачання та водовід ведення, вивезення твердих побутових відходів, а також квитанціями про сплату цих послуг.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільного права та інтересів є припинення дії, яка порушували право, примусового виконання обов'язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення. Суд може захистити цивільне право і інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Згідно із ст.4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 212 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням вищевказаного, суд, вважає позовні вимоги позивачів повністю доведеними, обґрунтованими позов про визнання права користування житловим приміщенням та зобовязання укласти договір найму житлового приміщення таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 213,215, 294 ЦПК України, суд, -

Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_2, право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1, та зобовязати Виконавчий комітет Ужгородської міської ради укласти з ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 договір найму житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення, а у разі проголошення рішення без участі особи, яка її оскаржує, протягом десяти днів з дня його отримання.

Суддя Лемак О.В.