У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 183/4542/15

№ 2/183/2637/15

24 липня 2015 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Мельник О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Дніпропетровська про скасування рішення, зобовязання видати свідоцтво про право власності та передати у власність квартиру, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відмову в передачі в приватну власність квартири, зобов'язати видати їй та членам її сімї свідоцтво про право власності на квартиру та передати квартиру в приватну власність.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Однак до позовної заяви не додані докази сплати судового збору у повному обсязі. Так, з позовної заяви вбачається, що вона містить одночасно дві вимоги немайнового характеру (скасування рішення та зобовязання вчинити дії) та одну вимогу майнового характеру (зобовязання передати квартиру у власність). Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпунктів 1,2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання заяви немайнового характеру 0,2 розміру мінімальної заробітної плати. Згідно із Законом України «Про державний бюджет України на 2015 рік» мінімальна заробітна плата в Україні з 01.01.2015 року становить 1 218 грн.

Отже, при поданні позову позивач повинна була сплатити за дві немайнові вимоги судовий збір у розмірі 487,20 грн. та за майнову вимогу у розмірі 1 відсотка від вартості спірної квартири, але не менше 243,60 грн. та не більше 3 654,00 грн. Однак позивач взагалі не сплатила судового збору і не надала доказів звільнення її від його сплати.

Також, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. Предметом позову, крім іншого, є зобовязання передати квартиру у власність. Позивачем не зазначено ціни позову, останній не містить відомостей про вартість спірної квартири, що не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та унеможливлює визначити розмір судового збору в частині майнових вимог. Позивач має право самостійно визначити ринкову вартість квартири як за допомогою відповідного фахівця, так і за її власною оцінкою, а суд вправі погодитись з цією оцінкою або визначити її самостійно. Суд враховує, що згідно положень ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, обовязок визначення ціни позову покладається на позивача.

Крім того, відповідно до п. 2, 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі та підпис позивача або його представником із зазначенням дати подання. Позивач в своїй заяві просить зобовязати відповідача видати їй та членам її сімї свідоцтво про право власності на квартиру та передати її у власність, однак у позові не зазначено імен членів сімї позивача, які фактично повинні бути зазначені в позові як співпозивачі та підписати його, оскільки позов подано також в їх інтересах.

Тому позовна заява повинна бути залишена без руху у звязку з її невідповідністю вимогам ст. 119 ЦПК України.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Квартирно-експлуатаційного відділу м. Дніпропетровська про скасування рішення, зобовязання видати свідоцтво про право власності та передати у власність квартиру, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 пятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Повідомити ОСОБА_1 про те, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки позовної заяви, позов буде вважатися поданим в день первісного його подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, крім в частині, що стосується визначення розміру судових витрат.

Ухвала, в частині визначення розміру судових витрат, може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М. Мельник