Справа №333/205/14-ц
Провадження №2/333/718/15
Ухвала

Іменем України

16 січня 2015 року м.Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м.Запоріжжя Тучков С.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння в натурі між власниками,

в с т а н о в и в:

До Комунарського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння в натурі між власниками, в якій позивач просить суд поділити в натурі між співвласниками домоволодіння №50 по вул.Знаменська в м.Запоріжжя, яке складається із житлового будинку А, житлового будинку А-1 у відповідності до розміру 1/3 частки кожного із співвласників з урахуванням фактичного користування співвласників цим домоволодінням, з послідуючим визнанням права власності за кожним, визнати право власності за ОСОБА_2 на 1/3 частину вищезазначеного будинку, визнати право власності за ОСОБА_1 на 1/3 частину вищезазначеного будинку, визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: м.Запоріжжя, вул.Знаменська, буд.50, відповідно до розміру часток співвласників житлового будинку, стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 судові витрати.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі ч.4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Так, на підставі статті 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви справляється судовий збір.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

В порушення зазначених вимог законодавства України позивачами сплачено судовий збір у розмірі 1509,72 гривень, тобто лише за вимогу майнового характеру.

Також згідно вимог ст.80 Цивільного процесуального кодексу України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову складається з дійсної (ринкової) вартості майна на час звернення до суду.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що позовна заява оплачується судовим збором залежно від ціни позову, яка визначається виходячи з вартості відшукуваного майна. Відповідно до підпункту «а» пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Так як відповідно до ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України в позовній заяві щодо вимог майнового характеру обовязково повинна бути зазначена ціна позову, тобто тягар доказування вартості спірного майна несе позивач, тому він повинен обґрунтувати у позовній заяві ціну позову та надати суду відповідні докази цього.

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення зазначених вимог позивачі, звертаючись до суду із позовом 13.01.2015 року, зазначили ціну позову 226458,00 гривень. При цьому, як вбачається з матеріалів позовної заяви, ціна спірного майна станом на 2012 рік становила 235492,00 гривень.

Крім того, однією з обовязкових вимог до позовної заяви, передбачених ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, є зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. У позовній заяві позивачі зазначають, що досягнення домовленості щодо поділу домоволодіння в натурі неможливо через відсутність згоди на це відповідача, фактично користування домоволодінням на теперішній час є таким: ОСОБА_2 мешкає у кімнаті 7,0 кв.м, ОСОБА_1 у кімнаті 14,1 кв.м, ОСОБА_3 у кімнаті 7,8 кв.м. При цьому ніяких доказів на підтвердження зазначених фактів до позовної заяви позивачі не додають, чим можуть бути підтверджені зазначені обставини в позовній заяві не зазначають. Крім того, позивачі просять суд встановити порядок користування земельною ділянкою, не конкретизуючи свої вимоги.

Оскільки позивачі не зрозуміло навели обставини порушення своїх прав, що призвело до звернення в суд, виникає необхідність надати позивачам можливість більш детально викласти обставини з зазначенням доказів, які підтверджують кожну із обставин звернення до суду з вищезазначеною позовною заявою, а також вказати, яким саме чином відповідачем порушено їхнє право.

Також позивачі просять суд стягнути судові витрати з відповідача лише на користь ОСОБА_2, при цьому при подачі позовної заяви до суду судовий збір був сплачений обома позивачами по 755,00 гривень кожним.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.118, 119-121 ЦПК України, суддя, -

У х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ домоволодіння в натурі між власниками залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви три дні з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачам, що якщо вони у встановлений строк не усунуть зазначені недоліки, то позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков