Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.

за участі секретаря Локоткова А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа Дніпровський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в місті Києві про усунення перешкод в користуванні і розпорядженні квартирою та зняття з реєстраційного обліку,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом у якому за зміненими вимогами просить усунути їй перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з реєстрації місця проживання за вказаною адресою.

Вимоги мотивує тим, 23 березня 2015 року між нею та відповідачем ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу квартири за яким вона стала власником квартири за адресою АДРЕСА_1.

Відповідно до умов договору ОСОБА_2 до 01 квітня 2015 року зобов'язався знятися з реєстраційного обліку місця проживання, однак свого зобов'язання на час подачі позову не виконав, хоча житлове приміщення відповідачі звільнили та передали їй.

У квартирі також залишається зареєстрованою дружина відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3, яка надала письмову згоду на продаж квартири, тому усвідомлювала наслідки зміни власника житла, а саме зняття з реєстраційного обліку.

Обидва відповідачі виїхали за межі України та проживають у Польщі.

Вона змушена оплачувати рахунки за житлово-комунальні послуги відповідачів, які не є її членами сім'ї, тому несе збитки. Цим порушується її право користування та розпорядження належним їй нерухомим майном, так як відповідачі добровільно не виконали умови договору щодо зняття з реєстрації місця проживання у її квартирі, тому вимушена звертатися до суду з вимогою про усунення перешкод у користуванні власністю, відповідно до положень ст. 391 ЦК України.

В судовому засіданні позивачка підтримала позов зі зміненими вимогами та обставини, викладені у заяві.

Представник відповідачів ОСОБА_4 заявлені вимоги визнав, пояснив, що відповідачі не встигли знятися з реєстраційного обліку.

Представник третьої особи Дніпровського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в місті Києві в судове засідання не з'явився, третя особа суду надала заяву з проханням розглянути справу у відсутності їхнього представника.

Заслухавши пояснення позивачки, представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 23.03.2015 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Руновою Н.О., зареєстрованого у реєстрі за № 395, ОСОБА_2 відчужив квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 (а.с. 12, 13).

Отже, позивачка є власником зазначеної квартири.

Відповідно до п. 14 договору купівлі-продажу квартири, відповідач ОСОБА_2 зобов'язувався в строк до 01 квітня 2015 року включно знятися з реєстраційного обліку місця проживання.

З положень п. 10 зазначеного правочину убачається, що дружина продавця ОСОБА_2 ОСОБА_6 надавала свою письмову згоду на продаж квартири, при цьому заява останньої була нотаріально посвідчена.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов"язковим для виконання сторонами, а, згідно ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов"язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов"язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов"язання (неналежне виконання).

Відповідно до норми п. 1 ч. 1 ст. 346 ЦК України, право власності припиняється у разі відчуження власником свого майна.

Як убачається із довідки по формі № 3, виданої ЖРЕО-411 від 15.05.2015 року за № 1865, у належній позивачці квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані відповідачі по справі (а.с. 6).

Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ч. 1 ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім»ї, інших осіб.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

За вищевикладених обставин судом вставнолено, що позивачка є власником квартири за адресою АДРЕСА_1 і відповідачі чинять їй перешкоди у користуванні житлом, оскільки залишаються там зареєстрованими, будь-яких угод з приводу користування спірним житлом між сторонами не укладалось, відповідачі не є членами сім'ї позивачки, остання не може належним чином користуватися та розпоряджатися зазначеною квартирою, при цьому заявлені вимоги також визнані представником відповідачів, а тому позов підлягає задоволенню, так як знайшов своє підтвердження в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь позивачки підлягає стягненню сплачений останньою судовий збір у розмірі по 121 грн. 80 коп. з кожного відповідача.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 316, 317, 319, 321, 328, 346, 383, 386, 391, 525, 610, 629 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 58, 60, 62-64, 174, 208, 213-215, 218 ЦПК України суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа Дніпровський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в місті Києві про усунення перешкод в користуванні і розпорядженні квартирою та зняття з реєстраційного обліку задовольнити.

Усунути перешкоди ОСОБА_1 у здійсненні права користування і розпорядження квартирою АДРЕСА_1 та зняти ОСОБА_2, ОСОБА_3 з реєстраційного обліку з зазначеної квартири.

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі по 121 (сто двадцять одна) грн. 80 коп. з кожного.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя