overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 333/1029/15-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.04.2015 року м. Запоріжжя
Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі
головуючого судді Ярошенко А. Г.
при секретарі Демченко В.В.
за участю позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 02.12.2006 року, про що Комунарським відділом реєстрації актів громадянського стану Запорізького міського управління юстиції, зроблено актовий запис № 975.
Позивач просить шлюб розірвати з тих причин, що подружнє життя не склалось так як в них різне ставлення до життєвих цінностей, шлюбні стосунки припинились.
В судовому засіданні позивач наполягав на задоволенні позовної заяви.
Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Сумісне господарство сторони не ведуть.
Майнова суперечка відсутня.
З показань позивача судом встановлено, що шлюбні стосунки між позивачем і відповідачем фактично припинились, тому що не було взаєморозуміння в родині, подальше спільне життя стало не можливим. Ці обставини перешкоджають сторонам відновити стосунки.
Крім цього, позивач примиритись з відповідачем не має наміру.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу у випадку встановлення, що подальше спільне життя подружжя і забезпечення шлюбу суперечить їх інтересам та інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК Особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Керуючись ст.104, 105, 112 СК України, суд, -
Шлюб, зареєстрований 02.12.2006 року, Комунарським відділом реєстрації актів громадянського стану Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 975 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.
ОСОБА_2 надалі іменуватися прізвищем «ОСОБА_2».
Рішення є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, після набрання ним законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів після отримання його копії.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції може бути подана до Запорізького апеляційного суду, через Комунарський районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Комунарського районного

суду м. Запоріжжя: А.Г. Ярошенко
12.06.2015 ХОРТИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
С У Д О В И Й Н А К А З
12.06.2015 року Справа № 2-н /337/701/2015.
Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Котляр А.М. розглянувши заяву Концерну «Міські теплові мережі» в особі Філії Концерну «МТМ» Хортицького району про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 за послуги централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води,
відповідно до ст.ст. 509, 526, 530, 612, 1054 ЦК України, ст.ст. 88, 95-97, 102, 103 ЦПК України,
Судовий наказ набирає законної сили у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: А.М.Котляр
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/1830/15-ц
Провадження №: 2-н/332/320/15
С У Д О В И Й Н А К А З
29 квітня 2015 р. м. Запоріжжя
Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя Марченко Н.В. розглянувши заяву Концерну "Міські теплові мережі" в особі Філії Концерну "Міські теплові мережі" Заводського району про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 заборгованості за послуги централізованого опалення та гарячого водопостачання.
Відповідно до ст. ст. 88, 95, 96, 102-106 ЦПК України, ст.ст. 64-68 ЖК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Судовий наказ набрав чинності "____"___________ 20___року.
Строк пред'явлення до виконання "____"___________ 20___року.
Судовий наказ видано "____"___________ 20___року.
Суддя ____________________ Н.В.Марченко
підпис ініціали прізвище судді, який видав судовий наказ
Місце печатки суду
Згідно зі ст. 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
У х в а л а

іменем україни

15 квітня 2015 року м. Київ
Колегія суддів судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України

з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:

Коротуна В.М., Парінової І.К., Штелик С.П.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, за касаційною скаргою ОСОБА_4 на рішення апеляційного суду Закарпатської області від 11 лютого 2015 року,

в с т а н о в и л а:

У жовтні 2011 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 березня 2012 року позов задоволено частково.

Рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 11 лютого 2015 року заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 березня 2012 року змінено, виклавши другий абзац резолютивної частини рішення у такій редакції, яка відповідає положенням статті 39 Закону України «Про іпотеку».

В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін.

У касаційній скарзі заявник порушує питання про скасування рішення апеляційного суду Закарпатської області від 11 лютого 2015 року, мотивуючи свою вимогу порушенням судом норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вважає, що касаційна скарга підлягає відхиленню з огляду на наступне.

Відповідно до частини 3 статті 332 ЦПК України, суд касаційної інстанції відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 335 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Оскільки доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що при розгляді справи судом апеляційної інстанції допущено порушення норм матеріального та процесуального права, які давали б підстави для скасування оскаржуваного судового рішення, а фактично зводяться до переоцінки доказів і не згоди з висновками суду з їх оцінки, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу відхилити.

Керуючись частиною 3 статті 332 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 відхилити, рішення апеляційного суду Закарпатської області від 11 лютого 2015 року залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Колегія суддів: В.М. Коротун

І.К. Парінова

С.П. Штелик
Справа № 334/8700/15-ц
Номер провадження 2/334/3552/15
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"13" жовтня 2015 р.

13 жовтня 2015 року, суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Дубина Л.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

28.09.2015 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

29.09.2015 року у відповідності до ч.3 ст.122 ЦПК України направлений запит до Адресно-довідкового сектору ДМС України в Запорізькій області, щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів у справі.

12.10.2015 року до суду надійшла відповідь на запит від 29.09.2015р.

Форма і зміст позовної заяви відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення і відмови у відкритті провадження у справі, передбачених ст.121 ЦПК України не має.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, 120, 122 ЦПК України, суд

У х в а л и в:

Відкрити провадження по цивільній справі за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Призначити попереднє судове засідання на 18.11.2015 о 14:45., про що повідомити сторони, згідно позовної заяви.

Відповідачу пропонується у строк до початку розгляду справи по суті, тобто до 18.11.2015 року надати письмові заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують його заперечення. Докази, подані після судового засідання (розгляду справи по суті) судом не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин (ст. 131 ЦПК України).

Копію ухвали про відкриття провадження направити особам, що беруть участь у справі.

Суддя:Дубина
Справа № 309/2773/14-ц
Провадження № 2-др/309/4/15
Д О Д А Т К О В Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 квітня 2015 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в особі головуючого судді Кемінь В.Д.
при секретарі судового засідання Плиска Т.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за заявою ОСОБА_1, зацікавлена особа Боронявська сільська рада про визнання особи недієздатною та встановлення опіки ,-
ОСОБА_1 звернулася в суд з заявою про ухвалення додаткового рішення. Заява мотивована тим, що 15.07.2014 року вона звернулася до Хустського районного суду з заявою про визнання її сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним та встановлення над ним опіки. 30.01.2015 року Хустським районним судом винесено рішення, згідно якого її заяву задоволено але у резолютивній частині рішення вирішено лише одне з двох прохань, а саме визнано ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним, не призначивши йому опікуна. За таких обставин нема кому представляти його інтереси у нотаріальній конторі з метою вчинення нотаріальних дій з оформлення спадщини.
ОСОБА_2 постійно з дитинства до теперішнього часу проживає з заявницею, вона піклується про створення для нього необхідних побутових умов, здійснює догляд за ним, спілкується з ним, організовує надання йому медичної допомоги і лікування, організовує його повсякденне життя та відносини з оточуючими.
В судове засідання сторони не з'явилися, їх неявка в силу ч. 3 ст. 220 ЦПК України не є обов'язковою.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що по дані справі слід винести додаткове рішення виходячи з наступного.
З матеріалів заяви вбачається, що 15.07.2014 року заявниця ОСОБА_1 звернулася до Хустського районного суду з заявою про визнання її сина ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним та встановлення над ним опіки. 30.01.2015 року Хустським районним судом винесено рішення, згідно якого її заяву задоволено але у резолютивній частині рішення вирішено лише одне з двох прохань, а саме визнано ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатним, не призначивши йому опікуна.
Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що заяву ОСОБА_1 слід задоволити.
Керуючись ст.ст. 27, 220 ЦПК України, суд -
Заяву про винесення додаткового рішення задовольнити.
Призначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканку АДРЕСА_1, Хустського району, Закарпатської області опікуном над недієздатним ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканцем АДРЕСА_1, Хустського району, Закарпатської області.
Додаткове рішення може бути оскаржено протягом 10 днів з дня його проголошення до апеляційного суду Закарпатської області.
Суддя Хустського
районного суду: підпис Кемінь В.Д.
Суддя Хустського
районного суду: Кемінь В.Д.
Сколівський районний суд Львівської області
Справа № 453/557/15-ц
№ провадження 2/453/288/15
УХВАЛА

14.05.2015 року Сколівський районний суд Львівської області

в складі: головуючого судді: Микитина В.Я.;

з участю секретаря: Корнута Т.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Сколе Львівської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем ОСОБА_2 і зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Сколівського районного управління юстиції Львівської області 26.11.2011 року, актовий запис № 60. Також просить після розірвання шлюбу змінити прізвище на дошлюбне Поп.

14.05.2015 року сторони у судове засідання не зявились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 169 ЦПК України, ч. 3 ст. 191 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених ст. 157 цього Кодексу у разі неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі і про яких немає відомостей, що їм вручені судові повістки. Суд, відкладаючи розгляд справи або оголошуючи у судовому засіданні перерву в її розгляді, призначає відповідно день нового судового засідання або його продовження. Учасників цивільного процесу, які не зявилися, викликають у судове засідання на призначений день.

Згідно з ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть учать у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч. 2 ст. 208 ЦПК України питання, повязані з рухом справи у суді першої інстанції, зокрема і про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

У звязку з вказаним вище, суд вважає, що розгляд справи слід відкласти до повторного належного повідомлення учасників судового процесу про дату, час та місце розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 169, 191, 197 та 208 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відкласти судовий розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до розгляду у судовому засіданні на 09 год. 30 хв. 10.06.2015 року.

У судове засідання викликати сторони.

Суддя В.Я. Микитин
Справа № 138/1732/15-ц
Провадження №:2-о/138/80/15
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2015 місто Могилів-Подільський

Суддя Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області ОСОБА_1, розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2, заінтересована особа Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Могилів-Подільському району реєстраційної служби Могилів-Подільського міськрайонного управління юстиції у Вінницькій області про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИЛА:

Судом отримано вказану вище заяву.

Дослідивши заяву та додані до неї документи суд, встановив, що вона не відповідає вимогам ст. 258 ЦПК України.

В порушення вимог ч.2 ст. 258 ЦПК України до заяви не додано доказів, що підтверджують викладені в заяві обставини.

Так, в заяві зазначено про те, що заінтересована особа не може провести реєстрацію народження дитини заявника, однак доказу на підтвердження зазначеної обставини до заяви не додано.

Так, згідно п.7 ч.1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження.

В заяві також відсутнє правове обґрунтування вимоги про зобовязання заінтересовану особу вчинити певні дії.

Крім того, згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» заяви у справах окремого провадження є обєктами справляння судового збору.

В даному випадку подана заява містить дві вимоги немайнового характеру і, суду не надано документів про сплату судового збору за такі вимоги.

Згідно розяснень Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014, які містяться в п.13, якщо в заяві обєднання дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Згідно до ст. 235 ЦПК України справи окремого провадження судом розглядається з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України, суд, встановивши, що заява подано без додержання вимог передбачених ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків. А відповідно до ч. 2 цієї статті, якщо позивач відповідно до ухвали суду не усунить недоліки заява вважається неподаною і повертається заявнику.

В зв'язку з викладеним вище, слід надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків, залишивши заяву без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 121, 209, 210, 235, 258 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_2, заінтересована особа Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Могилів-Подільському району реєстраційної служби Могилів-Подільського міськрайонного управління юстиції у Вінницькій області про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху та надати заявнику пять днів, з дня отримання даної ухвали суду, для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду.

Ухвала суду остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Б.ЖИКЕВИЧ
Справа № 161/7719/15-ц
Провадження № 6/161/158/15
У Х В А Л А

22 червня 2015 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Кихтюка Р.М.,

при секретарі Шандерик В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Луцька цивільну справу за заявою комунального підприємства «Рокині» про поновлення строку дії судового наказу у справі про стягнення заборгованості за надані послуги з ОСОБА_1,-

в с т а н о в и в :

КП «Рокині» звернулося в суд із заявою про поновлення строку дії судового наказу у справі про стягнення заборгованості за надані послуги з ОСОБА_1.

08.06.2015 року на адресу суду від представника заявника надійшла заява про залишення заяви без розгляду.

Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.197 ЦПК України.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

А тому, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про можливість залишення заяви без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст. 207 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Заяву комунального підприємства «Рокині» про поновлення строку дії судового наказу у справі про стягнення заборгованості за надані послуги з ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Волинської області через Луцький міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Суддя Луцького міськрайонного суду Р.М. Кихтюк
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-во/520/125/15
У Х В А Л А

про виправлення описки

02 червня 2015 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Прохорова П.А.,

при секретарі Козловій Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву представника позивача про виправлення описки в рішенні Київського районного суду м. Одеси по справі за позовом КУ Міський спеціалізований будинок дитини №1 до ОСОБА_1, третя особа Приморська районна адміністрація Одеської міської ради, за участю Прокурора прокуратури Київського району м. Одеси про стягнення аліментів та позбавлення батьківських прав,

встановив:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала зазначена цивільна справа та 01 квітня 2015 року її було розглянуто, про що постановлено відповідне рішення.

28 травня 2015 року представник позивача звернувся до суду з заявою про усунення описки в зазначеному рішенні суду, оскільки за текстом такого рішення по-батькові відповідача, ОСОБА_2, вказано «Володимирівна», та за такого вказуючи на те, що така описка спотворює зміст рішення суду, представник позивача просив суд їх виправити.

Сторони у судове засідання не з'явилися, та не повідомили про причини своєї неявки, що відповідно до ч.4 ст. 219 ЦПК це не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа за позовом КУ Міський спеціалізований будинок дитини №1 до ОСОБА_1, третя особа Приморська районна адміністрація Одеської міської ради, за участю Прокурора прокуратури Київського району м. Одеси про стягнення аліментів та позбавлення батьківських прав.

01 квітня 2015 року вказану справу було розглянуто по суті за наслідками чого постановлено Заочне Рішення про часткове задоволення вимог позову, та при цьому при складанні повного тексту рішення було допущено наступну описку: за текстом рішення по-батькові відповідача помилково вказано «Володимирівна», замість належного «Вікторівна».

Як вбачається з аналізу обставин справи така описка перешкоджає належному виконанню рішення суду.

На підставі викладеного, у відповідності зі ст.ст. 219 ЦПК України суд дійшов висновку про те, що вказана описка підлягає виправленню.

Керуючись ст. 208-210, 219, 369 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву представника позивача про виправлення описки задовольнити.

Виправити описку, допущену за текстом Заочного Рішення Київського районного суду м. Одеси від 01.04.2015 року по справі №520/17276/14-ц, вказавши належне по-батькові відповідача, ОСОБА_1 «Вікторівна», замість вказаного помилково «Володимирівна», у відповідному відмінку.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя Київського районного суду

м. Одеси П.А. Прохоров