Справа № 404/1559/15-ц
Номер провадження 2/404/1571/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2015 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді - Бершадської О.В.

при секретарі - Вітохіній Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді справу за позовом ОСОБА_1 до Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради, третя особа: ОСОБА_2, Головне управління юстиції в Кіровоградській області про визнання права власності на майно, в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2015 року позивач звернулась в суд із позовом, яким просить визнати за нею, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на 1 / 2 частку квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2. Вимоги мотивує тим, що її батьку, ОСОБА_4 на підставі дублікату договору купівлі-продажу квартири, виданого 21 жовтня 1998 року приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Писаковською О. І., замість втраченого договору купівлі-продажу, посвідченого нею ж 05 червня 1998 року по реєстру № 812, належала квартира АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_3 батько помер, та в цей же день, померла і мати ОСОБА_3 Вона, позивач, є спадкоємцем за законом першої черги, і після смерті батька, і після смерті матері. Крім того, спадкоємцем за законом після смерті батька також є третя особа ОСОБА_2, яка є його рідною донькою , та її рідною сестрою по батьку. Після смерті батьків відкрилась спадщина на вказану квартиру по 1 /2 її частині. Спадкова справа після смерті батька заведена в Кіровоградській міській державній нотаріальній конторі №2, яка була відкрита по її заяві та, заяві третьої особи. Спадкова справа після смерті її матері заведена у приватного нотаріуса , по її заяві. Однак, нотаріус не може видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом, так як відсутні документи, які б підтверджували право власності матері на її частку в квартирі. Власником спірної квартири документально є їх батько.

Тому, вона не може реалізувати своє право на спадщину після смерті матері , і змушена звертатись до суду.

В судове засідання представник позивача надав заяву про підтримання заявлених вимог та проведення розгляду справи у його відсутність.

Відповідач- Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради, його представник в судове засідання подав заяву про розгляд справи у їх відсутності та визнання заявлених вимог .

Треті особи- ОСОБА_2, Головне управління юстиції в Кіровоградській області також подали заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення вимог, з наступного.

Судом з»ясовано, що 14 грудня 1984 року, батьки позивача , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1, виданим 14 грудня 1984 року Невським органом ЗАГС міста Ленінграда, актовий запис № 3912.

ОСОБА_4, на підставі дубліката договору купівлі-продажу квартири, виданого 21 жовтня 1998 року приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Писаковською О. І., замість втраченого договору купівлі-продажу, посвідченого нею ж 05 червня 1998 року по реєстру № 812, належала квартира АДРЕСА_1.

Статтею 22 кодексу Про шлюб та сім'ю (редакція 1969 року), який діяв на момент придбання квартири, було передбачено, що майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Отже, вказана квартира належить батькам на праві спільної сумісної власності.

Факт того, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 являються батьками позивача підтверджується повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2, виданим 05 жовтня 2012 року відділом ЗАГС Невського району Комітету по справам ЗАГС Правління Санкт-Петербургу, актовий запис № 268.

У 1992 році позивач уклала шлюб з ОСОБА_7, і її прізвище змінилось з ОСОБА_1 на ОСОБА_1, що підтверджується відповідним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб. 10 вересня 1997 року вказаний шлюб був розірваний. Після розірвання шлюбу присвоєно прізвище ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3, виданим 25 лютого 2015 року відділом РАЦС реєстраційної служби Головного управління юстиції у Кіровоградській області.

28 квітня 2007 року позивач уклала новий шлюб з ОСОБА_9, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4, виданим 28 квітня 2007 року, відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції м. Києва, актовий запис № 320, і її прізвище з ОСОБА_1 змінилось на ОСОБА_1. 08 жовтня 2013 року шлюб між позивачем та ОСОБА_9 було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5, виданим 08 жовтня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 373. Після розірвання шлюбу залишилось прізвище ОСОБА_1.

Крім того, 04 жовтня 2014 року позивач уклала новий шлюб з ОСОБА_10, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_6, виданим 04 жовтня 2014 року, відділом державної реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 960. Після укладення шлюбу прізвище з ОСОБА_1 змінилось на ОСОБА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача , ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7, виданими 11 липня 2012 року, міським відділом по державній реєстрації смертей Головного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 1815.

В цей же день, ІНФОРМАЦІЯ_2, померла і мати, ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_8, виданими 11 липня 2012 року, міським відділом по державній реєстрації смертей Головного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 1814.

Частиною 3 статті 1220 діючого ЦК України передбачено, що якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Тобто, спадщина відкрилась на 1/2 частину квартири матері та на 1/2 частину квартири батька, але вони один після одного не спадкують.

Позивач є спадкоємцем за законом першої черги, у відповідності із ст. 1261 ЦК України, і після смерті батька і після смерті матері. Спадкоємцем за законом після смерті батька також являється і третя особа - ОСОБА_2, яка є його рідною дочкою та сестрою позивача по батьку. Спадкова справа після смерті батька ОСОБА_4 заведена в Кіровоградські міській державній нотаріальній конторі № 2. Спадщину після батька прийняли позивач та її сестра- ОСОБА_2, шляхом подачі відповідних заяв до вищевказаної нотаріальної контори .

Спадкова ж справа після смерті матері позивача - ОСОБА_3 заведена у приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу Тітаренко Н.В.

В лютому 2015 року приватним нотаріусом Тітаренко Н.В. позивачу було роз»яснено, про відсутню змогу продовжувати будь-які нотаріальні дії з приводу оформлення спадщини після смерті її матері, так як нотаріусу не подано було документів, які б підтверджувати право власності ОСОБА_3 на вищевказану квартиру , зокрема ? її частку ( а.с. 17).

Згідно п. 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

В пункті 4.18 даного порядку вказано, що якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації, нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності.

Тобто, проблема полягає в тому, що власником у договорі купівлі-продажу вищевказаної квартири зазначений батько позивача та третьої особи, і нотаріус не може видати позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом через те, що у її матері відсутній документ, який би підтверджував право власності на частину квартири.

Відповідно до роз'яснення, що міститься в листі Міністерства юстиції України до нотаріусів та бюро технічної інвентаризації № 19-32/319 від 21.02.2005 року, право власності на нерухоме майно може бути оформлене на ім'я померлої особи у разі наявності документів, які б підтверджували таке право. У разі смерті власника нерухомого майна, на яке не була проведена первинна реєстрація права власності, питання належності цього майна попередньому власнику та визначення наступного власника повинні вирішуватися в судовому порядку.

За змістом статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України встановлено, що у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

За статтею 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно пункту 216 Інструкції "Про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" видача свідоцтва про право на спадщину за майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлювальних документів про належність цього майна спадкодавцеві.

Як роз'яснено в пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством за наявності умов для одержання свідоцтва про право на спадщину в нотаріальній конторі.

Частиною 1 статті 178 Цивільного кодексу України передбачено, що об'єкти цивільних прав (тобто і майнові права) можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід'ємними від фізичної чи юридичної особи.

Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільною права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, крім цього стаття 16 цього ж Кодексу зазначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу і одним із способів такого захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Таким чином, суд вважає необхідним захистити право позивача та визнати в судовому порядку за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 на 1 / 2 частину квартири АДРЕСА_1 , що відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб .

Судові витрати по справі вважати по фактично понесеним стороною позивача

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 10,11,60, 88, 213-215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на 1 / 2 частку квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Судові витрати по справі вважати по фактично понесеним стороною позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Кіровоградської області, через суд першої інстанції.

Суддя Кіровського О. В. Бершадська

районного суду

м.Кіровограда