РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2015 року Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Зуб Г.А.,

за участю секретаря Левченко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Восьма Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності в порядку спадкування за законом та усунення перешкод в користуванні майном, -

ВСТАНОВИВ:

29.10.2014 року представник позивача звернулась з позовом до суду, в якому з подальшим уточненням просить визначити позивачеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року у 2 місяці, який відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили, визнати право власності за позивачем на 1/9 частин квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року, та зобов'язати відповідача усунути перешкоди позивачеві в користуванні вище вказаною частиною квартири. ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 були співвласниками квартири АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності. На даний момент співвласники зазначеної квартири померли. ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер батько позивачки ОСОБА_4 Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частки вказаної квартири. Спадкоємцями за законом є позивачка, її баба - ОСОБА_3 та її дід - ОСОБА_5, які також вже померли, та мають право на спадкування по 1/9 частині кожний. На момент смерті батька ОСОБА_4, позивач була неповнолітньою. Але, позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю у неї свідоцтва про право власності на житло, оскільки його утримує відповідачка. ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла бабуся позивачка ОСОБА_3 Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді 4/9 частки вказаної квартири. Але, позивачем було пропущений строк для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 через складні сімейні обставини. ОСОБА_5 - дідусь позивачки помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року та свою частину квартири заповів відповідачеві. На даний час відповідач чинить перешкоди позивачеві в користуванні майном, змінила замки, здала квартиру стороннім особам та отримані кошти від оренди житла витрачає на власний розсуд. Тому позивач звернулась до суду за захистом своїх прав.

Позивач та її представник ОСОБА_6 в судове засідання з'явились, уточнену позовну заяву підтримали та просили задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_7 в судове засідання з'явився, позов визнав частково , вважав, що в частині визнання права власності за позивачем на 1/9 частину спірної квартири в порядку спадкування після смерті її батька - ОСОБА_4 позов слід задовольнити, в інший частині позову просив відмовити, надав письмові заперечення. (а.с. 41-46).

Представник третьої особи - 8 ХДНК, в судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином про день, час та місце слухання справи, надав заяву про розгляд справи у свою відсутність. (а.с. 230).

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності.

Батьком позивачки є ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2. (а.с.8-9).

Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частки вказаної квартири та заведена спадкова справа №326/2008. (а.с. 175-207).

Отже, спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 були його донька ОСОБА_1, яка на час відкриття спадщини була неповнолітня, та батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_5

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з положеннями ст.. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

На підставі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно приписів ч.1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, ОСОБА_1, та батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_5 були спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4

На момент смерті свого батька ОСОБА_4, позивачка була неповнолітньою.

Частиною 4 ст. 1268 ЦК України встановлено, що малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами 2-4 ст. 1273 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до довідки КП «Жилкомсервіс» від 07.07.2014 року №11758/2/0705, на момент смерті ОСОБА_4 в спірній квартирі разом з ним були зареєстровані: ОСОБА_5 (батько) та ОСОБА_3 (мати). (а.с.10).

Згідно ст. 16 ЦК України - кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права, одним із способів якого є визнання права.

Таким чином, після смерті ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 прийняли спадщину та їх частка становить по 1/9 частині спірної квартири, тому позовна вимога про визнання права власності на 1/9 частину вказаної квартири, після смерті батька є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла ОСОБА_3 (баба позивача), що підтверджується актовим записом про смерть №9873 та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. (а.с. 93-94).

Після смерті ОСОБА_3 була заведена спадкова справа №468/2014. (а.с. 68-126).

Відповідно до довідки КП «Жилкомсервіс» від 14.08.2014 року №14409/2/0705, на момент смерті ОСОБА_3 в спірній квартирі разом з нею був зареєстрований: ОСОБА_5 (чоловік). (а.с.13).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, ОСОБА_5, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Приписами ч.1 ст. 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка звернулась до 8 ХДНК з заявою про прийняття спадщини 25.06.2014 року, тобто з пропуском шести місячного терміну. (а.с.69).

Ст. 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Допитана в судовому засіданні як свідок мати позивачка ОСОБА_8 пояснила, що не звертались до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки відповідач сказала, що спірна квартира буде поділена. Сама ОСОБА_1 повідомила суду, що є юридично необізнаною , і тому протягом 2 років після смерті баби - ОСОБА_3 не зверталась з відповідною заявою до нотаріальної контори, та вважала що відповідач ОСОБА_2 сама зареєструє за нею право власності в порядку спадкування.

Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Таким чином, позивач жодних доказів поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, до суду не надала, а тому позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_5 (дід позивача) та після його смерті заведена спадкова справа № 1042/2013 року. (а.с. 127-174).

Все своє майно ОСОБА_5 заповідав своїй доньці ОСОБА_2, що підтверджується заповітом, посвідченого ПН ХМНО Руденко О.Є. 12.02.2013 року. (а.с. 47).

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Право власності є непорушним.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до висновку ДІМ ВМ Київського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області, встановлено, що відповідачка змінила замки на дверях вказаної квартири, проте вона попереджала позивачку про це.

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні пояснив, що він разом з позивачкою приїжджав до вказаної квартири, там знаходились інші люди, та були змінені замки.

Таким чином, суд вважає, що право позивачки на користування своєю 1/9 часткою спірної квартири було порушено, а тому , позовна вимога про усунення перешкод в користуванні вказаною частиною квартири є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.10,11,60, 209,212-215,218 ЦПК України, ст.ст. 1216-1218, 1222, 1268, 1258, 1261, 1269, 1270, 1272, 391 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Восьма Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності в порядку спадкування за законом та усунення перешкод в користуванні майном - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1, і.н. НОМЕР_1, право власності на 1/9 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Зобов'язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 в користуванні 1/9 частини квартири АДРЕСА_1 та передати дублікати ключів від зазначеної квартири.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківськоїобласті, через Київський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів після його проголошення.

Головуючий -