Справа № 2/756/331/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2015 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Васалатія К.А.

при секретарі Івченко В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення спадкоємця від права на спадкування спадщини за законом та визнання права власності на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом. В обґрунтуванні позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача та відповідача - ОСОБА_3 Як виходить з медичної документації ОСОБА_3 померла в результаті крововиливу у головний мозок.

Після смерті матері залишилось спадкове майно, яке складається з кооперативної АДРЕСА_1, орієнтованою ринковою вартістю 884000 грн. та банківських вкладів в ПАТ «Дельта-банк», ПАТ «КБ «Актив Банк» та ПАТ «КБ «Приватбанк» на загальну суму на день відкриття спадщини 108182,26 грн., які входять до складу спадщини згідно ст.1218 ЦК України.

Як вказує позивач, за життя ОСОБА_3 заповіт не склала, а тому спадкування її прав та обов'язків здійснюється за законом спадкоємцями в порядку черговості, і спадкоємцями 1 черги за законом є позивач та відповідач, як діти померлого. Тому позивач вважає, що відповідача, як спадкоємця 1 черги необхідно усунути від права спадкування спадщини за законом, так як крововилив в мозок, внаслідок якого в подальшому настала смерть спадкодавця ОСОБА_3, стала наслідком дій відповідача ОСОБА_2 При цьому відповідач більше 30 р. зловживає алкоголем, і веде аморальний образ життя, а у квартирі, де відповідач зареєстрований, останній не проживає з 1990 р. Також відповідач ОСОБА_2 ніколи не допомагав матері (зі слів) і постійно, не дивлячись на вік, вимагав в неї гроші на життя.

Як вказує позивач, за 1,5 р. до смерті їх спільна мама з травмою потрапила до лікарні, але відповідач ОСОБА_2 жодного разу не поцікавився її здоров'ям, усунувся від допомоги їй, а позивач із 6-місячною дитиною на руках доглядала маму у лікарні та вдома, так як мешкала із померлою з матір'ю, доглядала її, готувала їжу та прибирала, а на ніч їхала до своєї квартири, де проживає разом з чоловіком із дітьми: ОСОБА_11 та ОСОБА_5. При цьому двоє інших синів позивача: ОСОБА_12 та ОСОБА_13 проживали із бабусею - ОСОБА_3 постійно, і позивач забезпечувала спільну матір всім необхідним. Через це мати позивача мала можливість відкладати гроші, які вона заробляла та депозитні рахунки.

Як вказано у позові, відповідач ОСОБА_2 знав, що у їх матері проблеми з тиском, але не зважаючи на це приходив до неї у нетверезому стані та влаштовував скандали, шантажував мати по телефону. При цьому 19.01.2014 р. приблизно о 18 год. відповідач ОСОБА_2 підстеріг маму на сходовій клітинці квартири, де остання проживала та влаштував їй черговий скандал в присутності свідків - сусідів. При цьому відповідач був в нетверезому стані та викликав міліцію для того, щоб начебто вселитись в спірну квартиру, хоча ніяких майнових прав на квартиру не має (зі слів позивача). Коли приїхала міліція, відповідач продовжив скандал, але на очах у міліції та свідків матері стало зле і остання впала. Співробітники міліції викликали швидку медичну допомогу, яка констатувала інсульт - крововилив у мозок. Мама позивача та відповідача - ОСОБА_3 була госпіталізована, а ІНФОРМАЦІЯ_1 померла у лікарні.

Як вказує позивач ОСОБА_1, весь цей час вона майже постійно знаходилась в лікарні, купувала ліки та інші необхідні речі, спілкувалась із лікарями та медсестрами та намагалась підтримати свою маму. За свій рахунок позивач проводила різні діагностичні дослідження, намагаючись будь-якими способами вилікувати свою маму, але відповідач жодного разу не тільки не приїхав до лікарні, але й навіть не зателефонував позивачу, щоб поцікавитись здоров'ям їх мами. Усі витрати на похорони також несла позивач, так як відповідач не прийняв у цьому жодної участі, і не з'явився на похорони своєї мами.

Тому позивач вважає, що дії відповідача ОСОБА_2 потягли за собою тяжку хворобу та смерть їх матері ОСОБА_3, і його дії були схожі на те, що останні місяці він просто «добивав» їх спільну маму своїми нічними дзвінками, сварками та погрозами. Також вважає, що відповідач ОСОБА_2 втратив право на спадкування за законом, так як пропустив строк встановлений законом для прийняття спадщини, і реєстрація його у квартирі матері не підтверджує його факту його постійного проживання з нею на час відкриття спадщини. На день смерті спадкоємиця ОСОБА_3 була власником кв. АДРЕСА_1. В той же час, за життя мати не оформила свідоцтво про право власності на квартиру хоча, як вказувалось вище сплатила повністю свій пайовий внесок і набула право власності на квартиру.

Також, на день відкриття спадщини у власності ОСОБА_6 знаходились грошові кошти, що знаходились на депозитних рахунках у ПАТ «Дельта банк», ПАТ «КБ «Актив Банк» та ПАТ «КБ «Приватбанк» на загальну суму на день відкриття спадщини 108182,26 грн.

Тому просить суд позбавити відповідача права на спадкування за законом та визнати за позивачем право власності на усю квартиру та зазначені вище грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках, а також стягнути із відповідача судовий збір.

У судовому засіданні позивач та її представники підтримали позовні вимоги у повному об'ємі.

Відповідач ОСОБА_2 та його представники позов не визнали. При цьому що позивач дання з'явився та підтримав даний позов.

Вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків ОСОБА_7 ОСОБА_5, ОСОБА_8, дослідивши інші докази та усі обставини справи в їх сукупності суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, яка є матір'ю позивача та відповідача померла.

За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

За положеннями ч. 3 ст. 1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

При цьому, як з'ясовано судом, у відповідності до ордеру № А 24722 від 28.07.1965 р. кооперативна АДРЕСА_1 була отримана на ОСОБА_9, ОСОБА_3 - мати сторін та відповідача ОСОБА_2, а позивач є також зареєстрованою у даній квартирі. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на кооперативну АДРЕСА_1 та банківські вклади у ПАТ «Дельта-банк», ПАТ «КБ «Актив Банк» та ПАТ «КБ «Приватбанк» на загальну суму на день відкриття спадщини 108182,26 грн.

У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Ч. 2 ст. 1274 ЦК України передбачено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Відмова від прийняття спадщини на користь інших спадкоємців допускається лише протягом строку для прийняття спадщини.

З матеріалів спадкової справи до майна померлого ОСОБА_3 вбачається, що позивач прийняв спадщину шляхом подання до 1 Київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України (а.с. 125). При цьому відповідач ОСОБА_2 пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини, і лише 19.07.2014 р. подав до приватного нотаріуса заяву про прийняття спадщини на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України, згідно якої «спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї».

Ч. 1 ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України).

Як з'ясовано судом, відповідач заперечує той факт, що смерть їх спільної із позивачем матері сталася у зв'язку із крововиливом у мозок 19.01.2014 р., так як в той час відповідач своєю поведінкою у нетверезому стані та викликом працівників міліції для «нібито» вселення у спірну квартиру. При цьому суд з'ясував відповідач ОСОБА_2 веде аморальний образ життя, а у квартирі, де зареєстрований, останній не проживає із 1990 р., і у даній квартирі проживали позивач та її діти.

У відповідності до ст. 1224 ЦК України (на яку посилається сторона позивача), не мають права на спадкування за законом батьки, повнолітні діти, які ухилялися від виконання обов'язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом. За рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Також відповідно до даної статті не мають права на спадкування особи, які умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого з можливих спадкоємців або вчинили замах на їхнє життя.

Положення цієї статті поширюються на всіх спадкоємців, у тому числі й на тих, хто має право на обов'язкову частку у спадщині.

Як передбачено у п. 6 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. за № 7, «правило абз. 2 ч. 3 ст. 1224 ЦК стосується особи, яка зобов'язана була утримувати спадкодавця згідно з нормами СК України. Факт ухилення особи від виконання обов'язку щодо утримання спадкодавця встановлюється судом за заявою заінтересованої особи (інших спадкоємців або територіальної громади). При цьому слід враховувати поведінку особи, розуміння нею свого обов'язку щодо надання допомоги, її необхідність для існування спадкодавця, наявність можливості для цього та свідомого невиконання такою особою встановленого законом обов'язку. Непред'явлення спадкодавцем, який мав право на утримання, позову про стягнення аліментів до особи, яка претендує на спадщину, не є достатньою підставою для відмови в позові про усунення від права на спадкування.

Правилом ч. 5 ст. 1224 ЦК стосується всіх спадкоємців за законом, зокрема й тих, які відповідно до СК України не були зобов'язані утримувати спадкодавця. Безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування».

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність усунути відповідача ОСОБА_2 від спадкування на підставі ст. 1224 ЦК України, оскільки відповідач як спадкоємець 1 черги за законом ухилився від надання допомоги ОСОБА_3 - матері, яка внаслідок хвороби перебувала у безпорадному стані і потребувала інтенсивного лікування та підтримки.

Зважаючи на те, що перша вимога позивача ОСОБА_1 задоволена суд вважає, що вимога позивача про визнання за нею права на власності на спірну АДРЕСА_1 та банківські вклади на ім'я ОСОБА_3 знайшли своє підтвердження у судовому засіданні.

Вирішуючи питання щодо стягнення судового збору то суд вважає, що у зв'язку із задоволенням позову ОСОБА_1 на підставі ст. 88 ЦПК України із відповідача ОСОБА_2 на користь позивача підлягає стягненню сума 3897,60 грн., а 121,80 грн. судового збору сплачених за заяву про забезпечення позову потрібно стягнути в дохід держави.

Враховуючи вищевикладене, та керуючись ст. 1218, ч. 5 ст. 1224, 1259, 1274 ЦК України, ст. 3, 10, 60, 88, 213-215, 218 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Усунути ОСОБА_2 від права на спадкування за законом на спадщину, відкриту внаслідок смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на АДРЕСА_1, загальною площею 46 кв.м., житловою площею 32,2 кв.м.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на вклад, з відповідними відсотками та компенсаціями нарахованими станом на день отримання вкладу, який знаходиться у відділенні № 15 філії «Розрахунковий центр» ГІАТ «КБ «Приватбанк» відкритий 26.11.2009 р., картковий рахунок НОМЕР_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на вклад, з відповідними відсотками та компенсаціями нарахованими станом на день отримання вкладу, який знаходиться у ПАТ «Дельта Банк», відкритий на підставі договору банківського вкладу (депозиту) № 012-28505-160513 від 16.05.2013 р., який обліковується на рахунку з обліку вкладів на вимогу НОМЕР_2;

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на вклад, з відповідними відсотками та компенсаціями нарахованими станом на день отримання вкладу, який знаходиться у ПАТ «Дельта Банк», відкритий на підставі договору на відкриття та обслуговування платіжної картки № 013-26630-030114 від 03.01.2014 р., який обліковується на поточному рахунку НОМЕР_3.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на вклад, з відповідними відсотками та компенсаціями нарахованими станом на день отримання вкладу, який знаходиться у ПАТ «Комерційний банк «Актив-Банк», відкритий на підставі договору строкового банківського вкладу «Актив класичний плюс» № 0607-01 від 07.06.2012 р., який обліковується на рахунку НОМЕР_4.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на вклад, з відповідними відсотками та компенсаціями нарахованими станом на день отримання вкладу, який знаходиться у ПАТ «Комерційний банк «Актив-Банк», відкритий на підставі договору строкового банківського вкладу «Актив вільний» від 08.01.2014 р., який обліковується на рахунку НОМЕР_5.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 3897,60 грн., а 121,80 грн. судового збору сплачених за заяву про забезпечення позову стягнути в дохід держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя К.А. Васалатій