Справа № 536/1464/15-ц
27 липня 2015 року Кременчуцький районний Полтавської області в складі:
Головуючого судді - Колотієвського О.О.,
при секретарі - Литвинюк А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи:1 Кременчуцький районний сектор УДМС України в Полтавській області, Управління державної міграційної служби України в Полтавській області про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням шляхом зняття з реєстраційного обліку за місцем реєстрації,
У червні 2015 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області звернулася ОСОБА_1 за позовом до ОСОБА_2, треті особи: Кременчуцький районний сектор УДМС України в Полтавській області, Управління державної міграційної служби України в Полтавській області про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням шляхом зняття з реєстраційного обліку за місцем реєстрації.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилася, на адресу суду надіслала заяву про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про дату розгляду повідомлявся належним чином, письмово про причини неявки суд не повідомляв; заперечень проти позову суду не направив.
У відповідності до положень ст. 224 Цивільно-процесуального Кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Представники третіх осіб - Кременчуцького районного сектору УДМС України в Полтавській області в судове засідання не з'явилися, про час та дату слухання справи були повідомлені належним чином. Письмово про причини неявки суд не повідомляли.
Розглянувши матеріали справи, вивчивши доводи позову, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд дійшов наступного висновку, що позов підлягає задоволенню.
Відповідно до Свідоцтва про право власності на спадщину за законом НОМЕР_1, виданого державним нотаріусом Комсомольської державної нотаріальної контори ОСОБА_3, позивачу ОСОБА_4 належить 1/4 частка будинку з господарськими будівлями за АДРЕСА_1
Відповідно довідки Білецьківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області від 16.06.2015 року за № 18-883, рішенням виконавчого комітету Білецьківської сільської ради № 309 від 13 листопада 2009 року проведено упорядкування нумерації будинків в селі Білецьківка по вулиці Леніна. 1/4 частина житлового будинку з господарськими будівлями, яка належить гр. ОСОБА_1 1978 року народження, яка числилась під АДРЕСА_2, в даний час числиться під АДРЕСА_1
Згідно Витягу з домової книги № 35 Білецьківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області з позивачем у спірному будинковолодінні зареєстрований ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Відповідно до Акту обстеження житлово-побутових умов проживання від 27 липня 2015 року відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, вказаному будинковолодінні зареєстрований, але з 2011 року не проживає.
Реєстрація відповідача ОСОБА_2 в спірному будинковолодінні змушує позивача нести додаткові невиправдані витрати по утриманню вказаного житла.
Згідно ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутись до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1. ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч. 2. ст. 319 Цивільного кодексу України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
В той же час згідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місяця проживання здійснюється остаточно за рішенням суду про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням.
Таким чином, рішення суду про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням є підставою для зняття цієї особи з реєстраційного обліку місця проживання у спірному житлі.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ст.ст. 317, 319, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 60, 209, 212-218, 224 - 228, 233 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Кременчуцький районний сектор УДМС України в Полтавській області, Управління державної міграційної служби України в Полтавській області про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням шляхом зняття з реєстраційного обліку за місцем реєстрації - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Полтавської області через Кременчуцький районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя О. О. Колотієвський