Провадження №: 2/752/4501/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2015 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Пасинок В.С., при секретарі Власенко Т.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

у червні 2015року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2, у якому просила розірвати шлюб, зареєстрований 09.10.1993року Відділом реєстрації актів громадського стану Московської районної державної адміністрації в м. Києві за актовим записом № 1296 між нею та відповідачем.

Від шлюбу мають двох дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4.

Зазначила, що спільне життя з відповідачем не склалося у зв'язку з несхожістю характерами, різними поглядами на життя. Спільне господарство не ведуть та не підтримують шлюбні відносини понад два роки. Переконана, що подальше спільне життя і збереження шлюбу не можливе, оскільки шюб носить формальний характер.

Представник позивача у судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити з викладених підстав.

Відповідач та його представник в судовому засіданні позов визнали та проти його задоволення не заперечували.

Вивчивши надані письмові докази у сукупності, суд дійшов висновку, що заявлений позов є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 09.10.1993року Відділом реєстрації актів громадського стану Московської районної державної адміністрації в м.Києві за актовим записом № 1296 (а.с.6).

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Як вбачається з пояснень, сторони не підтримують шлюбних відносин понад два роки, примирення не бажають, заперечують проти подальшого збереження шлюбу.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин, зважаючи на норми ст.ст. 111, 112 СК України, так як фактично шлюбні відносини між подружжям припинені, суд вважає примирення сторін неможливим. Оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї є неможливим і суперечить інтересам позивача, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України вирішити питання стосовно судових витрат.

Керуючись ст.ст. 105, 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 10, 57-61, 88, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, -

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 09.10.1993року Відділом реєстрації актів громадського стану Московської районної державної адміністрації в м.Києві за актовим записом № 1296 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженця с. Жовтневе Калинівського району Вінницької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, судовий збір у розмірі 243 (двісті сорок три) гривні 60 копійок.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя