Справа № 2-1609/15
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

27 квітня 2015 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Г.О. Козленко,

за участю секретаря - А.К. Слободянюк,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про примусове виконання обов'язку в натурі поданої по справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України про відшкодування матеріальної шкоди,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача провідшкодування матеріальної шкоди та з урахуванням уточнених позовних вимог просив суд винести рішення яким стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 майнову шкоду, завдану пошкодженням даху у розмірі 9307,10 грн; винести рішення, яким стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача майнову шкоду за руйнацію будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яка виникла в результаті побудови будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 Судові витрати покласти на відповідача.

16.04.2015 через канцелярію суду представником відповідача ОСОБА_3 була подана зустрічна позовна заява до ОСОБА_2, згідно якої представник просив суд взяти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом та винести ухвалу, якою зобов'язати ОСОБА_2 здійснити роботи по відведенню дощової води з даху його будинку від фундаменту будинку ОСОБА_1, щоб виключити подальше руйнування будинку. Судові витрати покласти на ОСОБА_2

В судовому засіданні сторона відповідача ОСОБА_1 підтримала клопотання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом.

Сторона позивача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Суд заслухавши сторін, вивчивши зустрічну позовну заяву приходить до висновку, що зустрічний позов необхідно залишити без руху.

Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов'язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позивачем фактично не заявлено позовних вимог, в контексті порушення та відновлення прав ОСОБА_1, а тільки міститься прохання про винесення ухвали щодо зобов'язання ОСОБА_2 вчинити певні дії.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовую цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше - для визначення предмета доказування по даній справі.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Текст документа, який має назву «зустрічна позовна заява», не містить окресленого предмету позовної вимоги, оскільки містить тільки зазначення подій і виклад думок, щодо взаємовідносин між сусідами; не викладені підстави позову тобто обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги; не зазначено, якими саме діями відповідача порушуються права позивача та на підставі яких норм діючого законодавства та яким чином порушені права підлягають поновленню. Крім того, позивачу слід зазначити, яким чином ухвалою суду, на підставі, яких процесуальних норм можуть бути поновлені права позивача. Таким чином, позивачу слід викласти та обґрунтувати позовні вимоги на підставі норм чинного законодавства саме в контексті порушення прав позивача і можливості та шляху їх відновлення.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про примусове виконання обов'язку в натурі поданої по справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України про відшкодування матеріальної шкоди - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової зустрічної позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко