Єдиний унікальний номер: 448/561/15-ц
Провадження № 2/448/234/15
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

11.06.2015 року Мостиський районний суд Львівської області в особі:

головуючого - судді Борисенко В.В.

при секретарі - Мриц Н.І.,

розглянувши при попередньому судовому засіданні в залі суду в м. Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області з участю третіх осіб - Мостиської державної нотаріальної контори та Реєстраційної служби Мостиського РУЮ Львівської області про визнання права власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

03.06.2015 року позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, яким просила суд визнати за нею право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Заявлені вимоги мотивувала тим, що вказане вище будинковолодіння належало її батькам - ОСОБА_3 та ОСОБА_2. ІНФОРМАЦІЯ_3 батько помер, не розпорядившись за життя власним майном. Єдиним спадкоємцем після його смерті є лише його дружина (матір позивачки), так як така постійно проживала з ним на час смерті. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла також матір, яка за життя власним майном також не розпорядилася. Спадкоємцями І-ої черги спадкування за законом майна померлої є її діти - позивачка, а також ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, однак такі на спадщину не претендують та відмовились від неї у користь позивачки.

Стверджувала, що вона у встановлений законом строк звернулася в нотаріальну контору із заявою про прийняття даної спадщини, однак через відсутність правовстановлюючих документів на спірний будинок, позбавлена можливості в позасудовому порядку оформити свої спадкові права на такий.

Позивачка в судове засідання не з'явилася, однак подала заяву, де вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд слухати справу у її відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, однак надіслав заяву, в якій просив справу слухати без його участі; проти позову не заперечує.

Представник третьої особи - Реєстраційної служби Мостиського РУЮ Львівської області в судове засідання не з'явився, однак подав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, вирішення даного спору покладає на розсуд суду.

Представник третьої особи - Мостиської державної нотаріальної контори був своєчасно і належним чином повідомлений про час та місце розгляду даної справи, однак в суд не з'явився і не повідомив про причини своєї неявки, а також від нього не надходило клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що даний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що будинковолодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, належить до суспільної групи «колишній колгоспний двір», головою якого був ОСОБА_3 (батько позивачки).

Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» від 22.12.1995 року № 20, до правовідносин, що виникли до прийняття 15.04.1991 Закону «Про власність», застосовується чинне на той час законодавство. Зокрема, спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, що регулюють власність цього двору, а саме: право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, які до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба). Розмір частки члена двору визначається, виходячи з рівності усіх його членів, включаючи неповнолітніх.

Станом на 15.04.1988 року та станом на 15.04.1991 року в даному господарстві, крім голови двору, проживали також його дружина ОСОБА_2 (матір позивачки), його сини ОСОБА_6 та ОСОБА_7, а також його онука ОСОБА_8 (донька позивачки) та позивачка у справі. Таким чином у кожного із проживаючих у дворі виникло право на 1/6 частину вищезазначеного будинковолодіння.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3, не розпорядившись за життя власним майном. Єдиним спадкоємцем, який спадщину після його смерті прийняв є лише його дружина ОСОБА_2, так як така фактично вступила в управління та володіння спадковим майном.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла також ОСОБА_2, не розпорядившись за життя власним майном. Спадкоємцями І-ої черги спадкування за законом майна померлої є її діти: позивачка у справі, а також ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, однак такі на спадщину після смерті матері не претендують та відмовляються від такої у користь позивачки.

Позивачка спадщину після смерті матері прийняла, так як у встановлені строки звернулася в Мостиську державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, однак в позасудовому порядку позбавлена можливості оформити свої спадкові права на спірний будинок через відсутність правовстановлюючих документів на такий.

Вказані обставини підтверджуються: копіями свідоцтв про смерть серії НОМЕР_1 від 29.06.2010 року та серії НОМЕР_2 від 26.02.2014 року (яке видано повторно); копіями матеріалів спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2; довідками Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області № 156, № 157, № 158 від 06.02.2015 року та № 520, № 521 від 09.06.2015 року; заявами ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8, а також іншими матеріалами справи.

У відповідності до вимог ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ст.1273 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною.

Таким чином, враховуючи, що позивачка являється єдиним спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_2, так як інші спадкоємці від даної спадщини відмовилися у її користь, беручи до уваги, що інші учасники колгоспного двору на свої частки в даному дворі не претендують, а також враховуючи, що позивачка позбавлена можливості в позасудовому порядку оформити свої спадкові права на спірне майно, суд вважає, що за позивачкою слід визнати право власності на спірне будинковолодіння згідно заявлених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись роз'ясненнями п.6 постанови Пленуму Верховного Суду «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» від 22.12.1995 року № 20, ст.ст. 1261, 1268 - 1270, 1273, п.4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, ст.ст.3, 4, 10, 11, 212, 214, 215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителькою АДРЕСА_2, право власності на будинковолодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Мостиський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяВ.В. Борисенко