АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження
№ 22-ц/796/5980/2015 Головуючий у 1-й інстанції: Кицюк В.С.
Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2015 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого - Українець Л.Д.

суддів - Крижанівської Г.В.,

- Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря - Троц В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2, подану представником ОСОБА_3 на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 06 березня 2015 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири недійсним, -

В С Т А Н О В И Л А:

У листопада 2014 року ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири недійсним.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 06 березня 2015 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою, представник позивача ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та направити справу для вирішення питання про відкриття провадження в справі до суду першої інстанції.

У апеляційній скарзі зазначає, що повертаючи позовну заяву позивачу, суд посилався на те, що нею не усунені недоліки, визначені ухвалою від 27.11.2014 року, однак такі недоліки були усунені представником позивача.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника ОСОБА_2, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає до задоволення.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачеві суд виходив з того, що позивачем у встановлений ухвалою суду від 27.11.2014 року строк не усунено недоліки, а саме: не зазначені докази на підтвердження обставин, якими вона обґрунтовує свої позовні вимоги або не наводить підстав для звільнення від їх доказування.

Проте такий висновок суду є передчасним з огляду на таке.

Судом встановлено, що ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 27.11.2014 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири недійсним залишено без руху в зв'язку з не зазначенням доказів на підтвердження обставин, якими вона обґрунтовує свої позовні вимоги або не наводить підстав для звільнення від їх доказування, та надано строк для усунення недоліків (а.с. 9).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 дану ухвалу не отримувала, оскільки повернувся конверт з рекомендованим повідомлення із зазначенням причини повернення «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 11).

12.02.2015 року представник позивача отримав копію ухвали від 27.11.2014 року, що підтверджується розпискою (а.с. 12).

На виконання вимог ухвали суду від 27.11.2014 року представником позивача подано заяву про усунення недоліків та позовну заяву в новій редакції (а.с. 13-16).

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 06 березня 2015 року позовну заяву ОСОБА_2 визнано неподаною та повернуто позивачу, оскільки позивачем не усунені недоліки.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду в установлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У відповідності до вимог даної статті представник позивача у позовній заяві нової редакції зазначив докази, які підтверджують доводи позивача.

Суперечливим є висновок суду, що ОСОБА_3 не є належним представником позивача, оскільки визнаючи той факт, що ухвала про усунення недоліків вручена належному представнику позивача ОСОБА_3, суд разом з тим зробив висновок, що повторна позовна заява подана неналежним представником ОСОБА_3

Якщо суд виходив з того, що ОСОБА_3 не є належним представником позивача, то суд мав виходити з того, що позивач не отримала копію ухвали про усунення недоліків, оскільки сама позивач такої ухвали не отримала.

Таким чином, постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для застосування норми ч. 2 ст. 121 ЦПК України, визнання неподаною та повернення позовної заяви.

Відповідно до ч 3.ст. 312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд змінює або скасовує ухвалу суду першої інстанції і постановляє ухвалу з цього питання, скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що існують підстави для скасування ухвали з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 312-315 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, подану представником ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 06 березня 2015 року скасувати та передати питання щодо прийняття позовної заяви на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з часу її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: