Справа № 361/1469/15-ц
Провадження № 2/361/1054/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2015 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Пухної О.М.

при секретарі - Якименко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2015 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати за нею право власності на ? частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, позначений на плані «А-1», загальною площею 68,9 кв.м., житловою площею 32,7 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами: погріб - «Г» та огорожа - «N», в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дядько ОСОБА_3. Після його смерті відкрилася спадщина на все належне спадкодавцю майно, до складу якого, зокрема, увійшла ? частка житлового будинку АДРЕСА_1 з відповідними господарськими будівлями та спорудами. Вказану частину будинку ОСОБА_3 успадкував після смерті матері ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2. Іншими співвласниками спірного нерухомого майна, а саме по ? частині будинку є ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, що є матір'ю позивача, та ОСОБА_6 Будь-яких заповідальних розпоряджень за життя ОСОБА_3 не склав. Спадкоємець першої черги за законом - дочка спадкодавця ОСОБА_2 подала до нотаріальних органів України заяву про відмову від спадкового майна, що залишилося після смерті батька, на користь ОСОБА_5 Мати позивача ОСОБА_5 прийняла спадщину після смерті брата ОСОБА_3 на підставі ст. 549 ЦК України (в редакції 1963 року), фактично вступивши в управління та володіння спадковим майном. Інші спадкоємці за законом, а також за заповітом, які б претендували на спадкове майно ОСОБА_3, крім ОСОБА_5, відсутні. З підстав визнання права власності на вказане вище нерухоме майно ОСОБА_1 звернулася до суду із даним позовом.

До початку розгляду справи позивач ОСОБА_1 подала заяву, в якій позов підтримала, просила заявлені вимоги задовольнити у повному обсязі та слухати справу у її відсутності.

Від ОСОБА_2 надійшов лист, в якому заявлені ОСОБА_1 вимоги визнала та просила розглянути справу за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого 10 березня 1998 року О/РАГС (а.с. 10).

Судом також з'ясовано, що ОСОБА_1 є племінницею ОСОБА_3

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У ч.1 ст. 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1261 ЦК України).

З матеріалів справи вбачається, що за життя спадкодавець заповіту не склав.

За правилами ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ст. 1268 ЦК України).

Судом з'ясовано, що 14 липня 2008 року спадкоємець першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 - дочка спадкодавця ОСОБА_2 подала до нотаріальних органів України заяву, в якій зазначала, що вона не претендує на спадщину за законом та за заповітом, що залишилася після смерті батька та не заперечує проти оформлення спадщини на ОСОБА_5 (а.с. 19).

З дослідженої судом копії спадкової справи № 285 щодо майна ОСОБА_3 вбачається, що інші спадкоємці до нотаріальної контори з питань прийняття спадщини після смерті спадкодавця не зверталися.

Судом також встановлено, що ОСОБА_3 на день смерті належала ? частка житлового будинку АДРЕСА_1, яку спадкодавець успадкував за заповітом після смерті матері ОСОБА_4, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2. Вказані обставини підтверджуються копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 04 травня 1993 року державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Пазаревою В.Л., зареєстрованого в реєстрі за № 2-3818. Іншими співвласниками спірного нерухомого майна є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 9).

01 грудня 2000 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 уклали договір дарування частини житлового будинку, відповідно до якого ОСОБА_5 отримала у дар ? частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 20). Таким чином ОСОБА_5 набула право власності на 3/4 частини спірного нерухомого майна.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, виданого 24 січня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області (а.с. 8).

16 жовтня 2012 року приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Лазарєвою В.П. на ім'я позивача ОСОБА_1 видане свідоцтво про право на спадщину за законом, реєстраційний № 2226, згідно з яким остання успадкувала після смерті матері ОСОБА_5 ? частини спірного житлового будинку (а.с. 12).

З копії витягу про державну реєстрацію прав № 36015401, виданого 26 жовтня 2012 року Комунальним підприємством Броварської міської ради «Броварське бюро технічної інвентаризації», вбачається, що 26 жовтня 2012 року за ОСОБА_1 зареєстровано право приватної спільної часткової власності на ? житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с. 13).

Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

У ст. 549 ЦК України (в редакції 1963 року) закріплено, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління спадковим майном.

Судом встановлено, що на ОСОБА_5 є такою, що прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3, оскільки на час його смерті постійно була зареєстрована, проживала та фактично вступила в управління спадковим майном й протягом шестимісячного строку не заявила відмову від нього.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ст. 328 ЦК України).

Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається.

Оцінивши досліджені докази в їх сукупності, враховуючи те, що ОСОБА_5 фактично прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3, що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 й якому належала ? частка житлового будинку із надвірними будівлями та господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1, й єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_5 є її дочка - ОСОБА_1, а інші спадкоємці після смерті ОСОБА_3 в межах визначеного законом шестимісячного строку до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини не зверталися, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є доведеними й такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 57, 60, 212-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, позначений на плані «А-1», загальною площею 68,9 кв.м., житловою площею 32,7 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами: погріб - «Г» та огорожа - «N», в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги через Броварський міськрайонний суд Київської області до Апеляційного суду Київської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.М. Пухна