Справа № 758/8924/13-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2015 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б. ,

при секретарі - Озерчук Г. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Подільського районного суду м.Києва від 18.02.2014р. позов ОСОБА_1 задоволено частково, визнано за ним в порядку спадкування за законом після смерті матері право власності на 3/8 частини земельної ділянки площею 0,0759 га по АДРЕСА_1.

Ухвалою апеляційного суду м.Києва від 22.05.2014р. рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвалою ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21.08.2014р. скасовано рішення Подільського районного суду та ухвалу апеляційного судуд м.Києва та справу направлено на новий розгляд.

Як зазначається у ухвалі, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1. ОСОБА_3 відкрилась спадщина на 3/4 частини будинку АДРЕСА_1 та земельну ділянку 0,0759 га, на якій розташований будинок.

Спадщину на ці 3/4 частини будинку за заповітом прийняв ОСОБА_4 ( онук померлої та син відповідача), а спадщину на земельну ділянку прийняли сини померлої : ОСОБА_1 та ОСОБА_2 як спадкоємці першої черги у порядку спадкування за законом. 10.04.2001р. ОСОБА_4 отримавши свідоцтво про право на спадщину за заповітом на підставі договору дарування від 14.03.2003р. подарував ОСОБА_2 3/4 частини будинку.

Вирішуючи спір суд першої інстанції не звернув уваги на вимоги закону ( ч.2 ст.112 ЦК УРСР, ст.42 ЗК України ( в редакції 1960р), які діяли на час виникнення спірних правовідносин, ст..120 ЗК України), не надав оцінки тому, що оскільки спірна земельна ділянка була надана позивачу і його матері у спільну приватну власність, то вони є співвласниками цієї земельної ділянки без визначення часток, угоди про порядок користування спільною власністю, передбаченої положеннями ст..42 ЗК України ( в редакції 1960р) між співвласниками не було, тому при вирішенні питання спадкування частини земельної ділянки, що належала спадкодавцю, необхідно визначити частину, яка підлягає спадкуванню, а також частину, яка необхідна для обслуговування будинку і прибудинкової території, у порушення ст.10 ЦПК України суд першої інстанції не роз»яснив позивачу його право на уточнення позовних вимог, на заявлення клопотання про призначення експертизи для визначення розміру земельної ділянки, який є необхідним для обслуговування житлового будинку, будівлі або споруд, що мають важливе значення для вирішення цієї справи.

Позивач та його представник при новому розгляді справи уточнень позовних вимог суду не надали, в подальшому повторно в судове засідання не з»явились, заяв про розгляд справи за їх відсутності також не надали.

Представник відповідача та відповідач не заперечував проти залишення позову без розгляду.

Представник Київської міської ради в судове засідання не з»явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.207 ЦПК України суд залишає заяву без розгляду, якщо позивач повторно не з»явився в судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутністю.

Зазначена норма не передбачає з»ясування поважності причин при повторній неявці в судове засідання. Отже, позивач та його представник не з»явились в судове засідання 11.03.2015р. з поважних причин в зв»язку з відрядженням позивача ( хоча підтверджуючих документів про відрядження суду не надано), але повторно в судове засідання 15.04.2015р. не з»явились без поважних причин. Про день та час розгляду справи були завчасно повідомлені належно, що підтверджується поштовими рекомендованими повідомленнями про вручення ( а.с. 30,31 том 2). Сторона вважається належно повідомленою, якщо належно повідомлений про день та час розгляду справи його представник. Представник позивача ОСОБА_5 двічі про розгляд справи на 11.03.2015р. 11-00год. та на 15.04.2015р. 11-00год. був повідомлений належно ( а.с.16, 30 том 2).

Жодних заяв про розгляд справи за їх відсутності ні від позивача, ні від його представника до суду не надійшло. А тому суд вважає, що даний позов слід залишити без розгляду.

Залишаючи без розгляду основний позов ОСОБА_1, суд залишає без розгляду зустрічний позов ОСОБА_2 про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування.

Крім того, суд роз»яснює, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст.207, 293 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом - залишити без розгляду.

Зустрічний позов ОСОБА_1. до ОСОБА_2 про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва протягом 5 днів з моменту її проголошення (або отримання копії).

СуддяГ. Б. Супрун