Справа № 297/408/15-ц
02 квітня 2015 року м. Берегово
Берегівський районний суд Закарпатської області в особі: головуючого Гал Л. Л., при секретарі Боротей А.Е., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Берегово цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом,
ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_5 про визнання їх такими, що втратили право користування житловим приміщенням в АДРЕСА_1, зазначивши, що вона, позивач ОСОБА_1, є власником житлового будинку в АДРЕСА_1, на підставі договору купівлі-продажу від 18.12.2014 року. Після придбання будинку їй стало відомо, що в ньому також зареєстровані відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_5 та припускає, що можливо вони родичі когось із колишніх власників. У зв'язку з реєстрацією відповідачів у будинку вона, позивач, не має можливості розпоряджатися вільно своїм майном, користуватися ним, а також вона зазначає незручності через те, що в належному їй житловому будинку зареєстровані інші особи, яких вона навіть не знає.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала та просила справу розглянути без її участі (а.с. 14).
Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилися, про місце та час розгляду справи повідомлялися відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України (а.с. 20-24).
Вивчивши матеріали справи суд приходить до наступного.
З наданого договору купівлі-продажу вбачається, що 18.12.2014 року позивачка ОСОБА_1 придбала житловий будинок в АДРЕСА_1 (а.с. 7-8,9).
У вказаному будинку також зареєстровані відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 (а.с. 12), які як припускає позивачка можливо є родичами когось із колишніх власників.
Судом встановлено, що в будинку АДРЕСА_1, зареєстровані четверо відповідачів, які як вважає позивачка, втратили право користування житловим приміщенням, у зв'язку з чим вона, посилаючись також на ст. 16 та ст. 391 ЦК України, звернулася до суду.
Так, згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право.
Згідно п. 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальний справ від 07.02.2014 року №5 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім'ї, попередніми членами його сім'ї, а також членами сім'ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (пункт 3 частини першої статті 346 ЦК) із зняттям останнього з реєстрації.
Стосовно збереження права користування житлом членами сім'ї колишнього власника слід зазначити про усталену практику з цього питання Верховного Суду України.
У зв'язку з наведеним, суд вважає, що позов ОСОБА_1 слід задовольнити.
Керуючись ст.ст. 10, 60, 88, 212, 214, 224, 226 ЦПК України, ст.ст. 16, 391 ЦК України, п. 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальний справ від 07.02.2014 року №5 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав",
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, такими, що втратили право на користування житловим приміщенням за адресою АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через Берегівський районний суд шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя Гал Л. Л.