Номер провадження 2/754/158/15
Справа № 415/1039/14
У Х В А Л А

Іменем України

14.04.2015 м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Петріщевої І.В., при секретарі судового засідання Самойловій М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання представника ОСОБА_1 про витребування доказів у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Вердикт Фінанс" до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Лисичанського міського суду Луганської області від 03 квітня 2014 року цивільна справа за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Вердикт Фінанс" до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості була передана на розгляд до Деснянського районного суду міста Києва та прийнята судом до провадження.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з клопотанням, в якому просить у порядку забезпечення доказів витребувати докази у справі, зазначивши, що для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів, щодо отримання яких є складнощі, оскільки на його адвокатські запити були надані їх копії.

У судовому засіданні представник позивача проти задоволення клопотання не заперечувала, поклавшись на розсуд суду.

Розглянувши клопотання про витребування доказів, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів.

Згідно ст. 137 ЦПК України, у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

Оскільки представник відповідача навів складнощі щодо отримання доказів, підстави їх витребування, вказавши на обставини, які може підтвердити ці докази, що мають суттєве значення у справі, а саме обставини того, що підпис на договорі поруки виконаний не особисто відповідачкою, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим, тому підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 133, 137, 210, 293 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від Державного комітету телебачення та радіомовлення України оригінали документів, які містяться в особовій справі ОСОБА_1, з її особистими підписом та почерком.

Витребувати від Деснянського районного відділу Головного управління в місті Києві Державної міграційної служби України оригінал заяви про видачу паспорта - форма№1 ОСОБА_3, серія НОМЕР_1 виданого 03.12.2005 року деснянським РУ ГУ МВС України в м. Києві, з її особистими підписом та почерком.

Витребувані докази направити на адресу Деснянського районного суду міста Києва: м. Київ, пр. Маяковського, 5-В, протягом п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз'яснити Державному комітету телебачення та радіомовлення України та Деснянському районному відділу Головного управління в місті Києві Державної міграційної служби України зміст ст. 138 ЦПК України, про те, що оригінали письмових доказів до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи. У справі залишається засвідчена суддею копія письмового доказу.

Роз'яснити, що у випадку неможливості подати докази, які вимагає суд, взагалі або у встановлений судом строк необхідно повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

У разі неподання витребуваних доказів без поважних причин посадова особа може бути притягнута до відповідальності за умисне невиконання судового рішення.

Відповідно до ст. 382 КК України умисне невиконання службовою особою вироку, рішення, ухвали, постанови суду карається штрафом від п'ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня винесення ухвали.

Суддя Петріщева І.В.