Справа № 755/4329/15-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва БАРТАЩУК Л.П., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

24 лютого 2015 р. до Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3) надійшла вказана позовна заява. Матеріали цивільної справи надійшли до Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Кошиця, 5) 27 лютого 2015 р. і передані судді для вирішення питання про відкриття провадження у справі 02 березня 2015 р., що підтверджується даними цивільної канцелярії суду і контрольного журналу.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

До суду має бути наданий оригінал документу, який підтверджує його оплату.

Як убачається з поданих до суду документів, позивачем не сплачено судовий збір, натомість, позивач у поданій до суду заяві просить суд відстрочити сплату ним судового збору до ухвалення рішення по суті.

Заява мотивована тим, що у позивача на час подання позову склався складний майновий стан через непросту економічну ситуацію в Україні та несплату відповідачем йому гонорару.

Згідно з ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більш як до ухвалення рішення у справі.

Як вбачається з п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах, що відповідно до статті 8 Закону «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто, фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем не надано до позовної заяви жодного належного доказу на підтвердження викладених ним обставин, відповідно, суд не убачає правових підстав для відстрочення сплати позивачем судового збору.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що необхідно залишити без руху позовну заяву, - для сплати позивачем судового збору.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 82, 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Зазначені в ухвалі недоліки мають бути усунені позивачем протягом 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: