№ 201/3879/15-ц
провадження 2/201/1604/2015
УХВАЛА

17 квітня 2015 року м. Дніпропетровськ

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Антонюк О.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 міської ради про визнання права власності, розподіл часток у праві власності і стягнення витрат,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 12 березня 2015 року звернулися до суду з позовом до відповідача ОСОБА_4 міської ради про визнання права власності, розподіл часток у праві власності і стягнення витрат.

Однак вказана позовна заява не відповідала вимогам п. п. 2, 3, 4, 5, 6 ч. 2, ч. 5 ст. 119, ч. 1 ст. 120 ЦПК України, тому ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19 березня 2015 року позов було залишено без руху, а позивачам запропоновано у встановлений строк усунути недоліки з додержанням вимог п. п. 2, 3, 4, 5, 6 ч. 2, ч. 5 ст. 119, ч. 1 ст. 120 ЦПК України.

Ухвалу судді від 19 березня 2015 року було отримано позивачами та 31 березня 2015 року до суду було подано супровідний лист від 31 березня 2015 року та копію поштового конверту.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Зазначені вимоги процесуального закону були виконані та постановлено ухвалу, в якій зазначено підстави залишення заяви без руху та про що повідомлено позивача (представника) та надано йому строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві, однак в супереч вище вказаного позивач вимоги ухвали не виконав.

Крім того слід зазначити, що п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК ( 1618-15 ). У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

З урахуванням зазначеного та вище викладеного та враховуючи супровідний лист, який подано позивачами з метою усунення недоліків у позові, останніми не було усунуто недоліки у повному обсязі, оскільки на виконання ухвали позивачами до суду не було подано позовну заяву з метою усунення недоліків, як було зазначено в ухвалі, з якої б вбачалося, що позивачі усунули недоліки перелічені в ухвалі судді; позивачам у позовній заяві в якості третьої особи слід було вказати ОСОБА_5 з зазначенням його зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування), поштового індексу згідно поштової індексації, оскільки зазначене стосується і вказаної особи і без неї розглянути справу не можливо; позивачами у позовній заяві не було вказано ціну позову щодо вимог майнового характеру; позивачами з урахуванням їх позовних вимог (майнового характеру (визнання права власності на земельну ділянку) та немайнового характеру (розподіл часток управі власності)) не в повному обсязі було сплачено судовий збір відповідно до п.п. п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, оскільки 243 гривні 60 коп ( мінімальна ставка судового збору за подання до суду заяви майнового характеру) + 243 гривні 60 коп (ставка судового збору за подання до суду заяви немайнового характеру) = 487 гривень 20 коп (загальний розмір судового збору за подання до суду заяви, який позивачі повинні були сплатити), однак останніми було сплачено 244 гривні, тобто 487 гривень 20 коп 244 гривні = 243 гривень 20 коп (розмір несплаченого судового збору за подання позовної заяви), оскільки згідно ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (за кожну позовну вимогу окремо), також про зазначене вказано у п. 13 постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах, а саме: якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), а тому в звязку з вище викладеним позивачами не було усунуто недоліки перелічені в ухвалі судді.

Позивачі чи їх представник з метою усунення недоліків у позові до суду заяв та документів, згідно електронного реєстру вхідної кореспонденції станом на 17 квітня 2015 року, не подавали та з заявою про продовження строку для усунення недоліків у позові не зверталися, тому згідно ч. 2 ст. 121 ЦПК України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачам.

Розяснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 2 ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 міської ради про визнання права власності, розподіл часток у праві власності і стягнення витрат вважати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційний суд Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня проголошення ухвали, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя