справа № 2/638/3568/2015
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

( заочно)

22 червня 2015 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова, у складі:

головуючого судді Штих Т.В.

при секретарі Кондратюк І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення суми,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення суми.

Позивачка в обґрунтування своїх позовних вимог посилаються на те, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1. 08.02.2015 року сталося залиття квартири позивачки. Відповідно до наданих доказів позивачка стверджує, що залиття сталося з вини власників квартири № 21 в цьому ж будинку. На неодноразові звернення щодо вирушення питання в поза судовому порядку та владнання вказаного конфлікту, відповідачу не реагували. Тому позивачка звернулась до суду та просить стягнути з відповідачів солідарно 12940 гривен матеріальних збитків,6000 гривен суму моральної шкоди, 1000 гривен оплату оцінки ремонтно- відновлювальних робіт, 3000 гривен витрати повязані з наданням юридичної допомоги та 250 гривен суму судового збору.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не зявилась, про час та дату судового засідання повідомлялась належним чином, причину неявки суду не повідомила.

Суд виходить з того, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення і послався, щодо тривалості розгляду даної справи, яка повязана поведінки відповідача, та з урахуванням подання позовної заяви у квітні 2015 року, на справу Писатюк проти України , в якій Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження має оцінюватись в світлі обставин справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета розгляду для заявника.

Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і правовідносини сторін, відповідачів належним чином було повідомлено про місце і час судового засідання, позивач не заперечує проти розгляду справи у відсутність відповідачів та ухваленні заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд розглядає справу у відсутність відповідачів, відповідно до ст. ст. 224, 225 ЦПК України.

Суд вислухавши думку представника позивачки, приходить до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що власницею квартири АДРЕСА_2 є позивачка ОСОБА_1.

Відповідно до акту від 09 лютого 2015 року при обстеженні її квартири було встановлено, що затиття її квартири сталося з вище розташованої квартири № 21 вказаного житлового будинку , що підтверджується актом від 09 лютого 2015 року, виданого КП « Жилкомсервіс», дільницею № 7.

Згідно ст.41 Конституції України використання права власності не може приносити шкоду правам, свободам та гідності інших громадян.

Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При вирішення питання про винність ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в залитті квартири позивачка суд враховує наявність шкоди, завданої ОСОБА_1, протиправність поведінки ОСОБА_2 та ОСОБА_3, про що свідчать досліджені у судовому засіданні докази, наявність причинного звязку між протиправною поведінкою відповідачів і її результатом шкодою завданою позивачці, винність заподіювача шкоди.

Зазначені умови визнаються загальними тому, що їх наявність необхідна в даному випадку для вирішення питання відшкодування шкоди.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не довели того факту, що не з їх вини сталося затоплення квартири АДРЕСА_3.

Таким чином, відповідачі повинні відповідати за завдану позивачу матеріальну шкоду, розмір якої відповідно до наданого суду розрахунку складає 12 940 гривен.

Дані розрахунки проведені відповідно до звіту про встановлення вартості ремонтно- будівельних робіт по відновленню житлової квартири , яка розташована за адресою м. Харків проспект Леніна б. 18/9 кв. 16.

Сторона відповідачів не скористалась своїм правом надати заперечення.

Статтями 10,11,60 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів.

Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобовязані визначити коло фактів, на які вони посилаються,я к на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані,на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів.

Згідно ч.1 ст. 64 ЦПК України письмовими доказами є будь - які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

Також представник позивачки в судовому засіданні вказав, що діями відповідачів його довірительниці спричинено моральна шкода, яка виразилася в тому, що її ображали, вона вимушені була звертатися неодноразово до відповідача з метою можливого врегулювання спірних питань, проте отримувала зверхнє ставлення з її боку, що порушило її звичний спосіб та ритм життя, що привело до погіршення стосунків у сім»ї та роздратованості.

Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого, або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральну шкоду, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

При цьому суд зазначає, що факт порушення прав ОСОБА_1 має місце, тому саме це є підставою для стягнення з відповідачів моральної шкоди. Виходячи з правил розумності та справедливості суд вважає, що необхідно з відповідачів стягнути моральну шкоду в розмірі двох тисяч гривен.

Крім того суд вважає, що з відповідача необхідно стягнути судові витрати, а саме судовий збір відповідно до даних квитанції про сплату судового збору, та оплату юридичної допомоги.

Відповідно до вищевикладеного, згідно зі ст. 41 Конституції України,ст.ст. 23,1166,1167 ЦК України, керуючись ст. ст. 10,11, 209, 212, 214, 215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення суми задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 солідарно з кожного на користь ОСОБА_1 суму матеріальних збитків в розмірі 12940 гривен, суму моральної шкоди в розмірі 2000 гривен, оплату проведення розрахунку відновлювальних робіт 1000 гривен,3000 гривен- суму оплати юридичнх послуг.

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 пропорційно з кожного на користь ОСОБА_1 суму судового збору в розмірі 244 гривен.

В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у розгляді справи, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги позивачем та письмової заяви про перегляд заочного рішення відповідачем.

Суддя Штих Т.В.