АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження № 22-ц/796/3523/2015 Доповідач- СлободянюкС.В.
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді - Слободянюк С.В.,

суддів - Лапчевської О.Ф.,Корчевний Г.В.,

при секретарі - Кутц А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Святошинського суду м.Києва від 15 січня 2015 року за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и л а:

У листопаді 2014 року ОСОБА_3 звернувся в суд з наведеним позовом і просив визначити додатковий двомісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті його матері, ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Позивач зазначав, що після смерті матері залишилось спадкове майно, як складається з 1/3 частини АДРЕСА_1.

За скоєний злочин він перебував в місцях позбавлення волі, після звільнення в травні 2013 року виїхав на заробітки до Одеської області; ним було втрачено паспорт, у вересні 2104 року поновив втрачений паспорт, а тому не мав можливості у 6-ти місячний строк звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

У вересні 2014 року позивач звернувся у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщина після померлої матері, однак йому було рекомендовано звернутися до суду.

Рішенням Святошинського суду м.Києва від 15 січня 2015 року у позові відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення, ухвалення нового рішення про задоволення позову. Апелянт зазначає, що строк звернення з заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин у зв*язку із втратою паспорта.

Справу розглянуто без участі представників Першої Київської державної нотаріальної контори, якою подано листа про розгляд справу без участі їх представника (а.с.66); без участі представника Київської міської ради, яка належним чином повідомлена про дату час та місце розгляду справи, про що свідчить зворотне поштове відправлення (а.с.69).

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав апеляційну скаргу.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_3 є рідним сином ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року (свідоцтво про смерть ОСОБА_4 свідоцтво про народження ОСОБА_3, довідка РАГСу про зміну прізвища померлої у зв*язку з укладання повторного шлюбу (а.с.6,7,8)

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, яка складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 (а.с.12, 13, 15).

Позивач є спадкоємцем першої черги після померлої ОСОБА_4

16 вересня 2014 року ОСОБА_3 звернувся до Першої Київської нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.28).

Листом нотаріуса Першої Київської нотаріальної контори від 16 вересня 2014 року № 8676/02-14 позивача повідомлено про пропуск встановлений законом 6-ти місячний термін для прийняття спадщини і запропоновано встановити додатковий строк для прийняття спадщини шляхом звернення до суду (а.с.4).

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщина, крім права на прийняття обов*язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців. Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Суд першої інстанції, відмовляючи у позові, посилався на те, що нотаріусом постанови про відмову ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину не виносилась, а тому не вбачалось підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо підстав відмови у позові.

За матеріали справи, відповідно до трудового договору № 01 від 10 травня 2013 року, позивач працював на підприємстві ЧП ПКФ «Триас» 11 травня 2013 року до 24 березня 2014 року (а.с.16,17).

Положенням пункту 24 ( абз.2) постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз*яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщину відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, у яких право виникли з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Відповідно до положення ч.2 ст. 1272 ЦК, суди відкривають провадження в такій справі у разі письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутністю інших спадкоємців, які могли б дати письму згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, не прийняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з копії паспорта громадянина України, 06 вересня 2014 року Солом'янським РВ ГУДМС України в м. Києві ОСОБА_3 було видано паспорт (а.с.33).

Із заявою до Першої Київської нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_3 звернувся 16 вересня 2014 року, реєстраційний номер 2504, спадкова справа № 1102/2014 (а.с.28), тобто після відновлення втраченого паспорту.

Відсутність паспорту та його відновлення є поважною причиною для визначення додаткового строку для подачі заяви щодо прийняття спадщини за законом.

Зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини колегія суддів вважає поважними та доведеними.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваного рішення з ухваленням нового рішення, яким задовольнити позов, визначивши додатковий строк - два місяці для подачі заяви для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4

Керуючись ст.ст. .303,307, 309,313 ЦПК України,

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Рішення Святошинського суду м.Києва від 15 січня 2015 року скасувати, ухвалити нове рішення наступного змісту.

Позов ОСОБА_3 до Київської міської ради, третя особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк, два місяці, для подачі заяви для прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_4, яка була зареєстрована в АДРЕСА_2, у в зв'язку з пропуском строку з поважних причин.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржено в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді: