Провадження №2/200/4336/15
У Х В А Л А

26 жовтня 2015 року місто Дніпропетровськ

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальність «Кей-Колект» про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

21 жовтня 2015 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до Товариства з обмеженою відповідальність «Кей-Колект» про визнання права власност

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Суд оглянувши матеріали позовної заяви вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач просить визнати права власності на квартиру.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 467,20 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6090 грн.).

А тому позивачам необхідно сплатити судовий збір відповідно до ЗУ «Про судовий збір» та надати документ на підтвердження його сплати в оригіналі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати, відстрочення, розстрочення сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3 та 5 Закону України «Про судовий збір».

Згідно частин 3 та 4 статті 2 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подача позовної заяви є процесуальною дією, сплата судового збору за подачу позовної заяви передбачена Законом України «Про судовий збір», який є спеціальним законом, положення якого не тільки передбачають необхідність сплати судового збору, а також встановлюються порядок та способи оплати судового збору, його розмір, визначають платників судового збору та об'єкти справляння судового збору, а також встановлюють звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до положень статті 82 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій статті 82 ЦПК України, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Разом з тим, ОСОБА_1 не надав суду доказів в підтвердження такого майнового стану, який дає підстави до звільнення від сплати судового збору.

Отже, позивач необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог діючого законодавства та надати документ на підтвердження його сплати в оригіналі.

Згідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України - сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач

Позивач - це особа, на захист прав та інтересів якої відкрито провадження у справі

Відповідач - це особа, на яку вказує позивач як на порушника своїх прав.

Як вбачається із прохальної частини позову позивач визнати права власності, однак позов це звернення через суд до відповідачів із захистом порушеного чи освоюваного права або охоронюваного законом інтересу.

А відтак, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги або визначитися з колом відповідачів

Крім того позивачем не додано до позовної заяви копії всіх документів, які підтверджують обставини справи та додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Підстав для застосування ч. 2 ст. 120 ЦПК України судом не вбачається.

Суддя вважає такі недоліки суттєвими, що перешкоджає відкриттю провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальність «Кей-Колект» про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків тривалістю п'ять днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку, - позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску