АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22ц/796/7316/2015 Головуючий у 1-й інстанції - Цимбал І.К.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2015 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва у складі :

головуючого - Шахової О.В.

суддів Головачова Я.В., Поливач Л.Д..

при секретарі - Горобець А.С.

розглянула у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 листопада 2013 рокуу справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, за апеляційною скаргою ОСОБА_1, поданою його представником ОСОБА_2, на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2015 року,

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 листопада 2013 року у справі за зазначеними позовами.

Свої вимоги заявник обґрунтував тим, що на час ухвалення Дарницьким районним судом м. Києва рішення від 27 листопада 2013 року та Апеляційним судом м. Києва рішення від 20 березня 2014 року існували обставини, які не були і не могли бути їм відомі раніше, оскільки були встановлені лише 04 березня 2015 року, а саме, що станом на 28 листопада 2012 року у ТОВ «ФК «Вектор Плюс» були відсутні права іпотекодержателя, що свідчить про відсутність набуття прав ТОВ «Кредитні ініціативи» за його іпотечним договором від 30 вересня 2008 року і відсутність права вимоги звернення стягнення на предмет іпотеки за вказаним договором, а тому у задоволенні позовних вимог слід було відмовити.

Ця нововиявлена обставина має істотне значення для розгляду справи, існувала на час її розгляду вона входить до предмету доказування та вплинулана висновки суду.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2015 року заява ОСОБА_1 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 листопада 2013 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення залишена без задоволення.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій зазначила, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, оскільки судом першої інстанції не враховано обставини які є нововиявленими, а саме: що станом на 28 листопада 2012 року у ТОВ «ФК «Вектор Плюс» були відсутні права іпотекодержателя, що свідчить про відсутність набуття прав ТОВ «Кредитні ініціативи» за його іпотечним договором від 30 вересня 2008 року і відсутність права вимоги звернення стягнення на предмет іпотеки за вказаним договором, а відтак і не мало права вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 доводи апеляційної скарги підтримала, просила її задовольнити.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений за законом належно, причини неявки не повідомив, заяв про відкладення справи не подав.

Відповідно до ч.2 ст. 305 ЦПК неявка сторін,або інших осіб,які беруть участь у справі,належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи в апеляційному суді.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як убачається із матеріалів справи рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 27 листопада 2013 року позов задоволено частково.

У рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 30 вересня 2008 року звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 97,50 кв.м, житловою площею 53,40 кв.м, що належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі- продажу від 30 вересня 2008 року посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Каптєловою О.Р. та зареєстровано в реєстрі за № 4027, зареєстрованого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

Встановлено спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом продажу з прилюдних торгів в межах процедури виконавчого провадження.

Встановлено початкову ціну для реалізації предмету іпотеки на рівні ціни, не нижчої за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчого провадження.

За рахунок коштів, отриманих від реалізації зазначеного вище предмету іпотеки, задоволено вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" за кредитним договором № 2615/0908/71-085 від 30 вересня 2008 року в сумі заборгованості 2 296 540, 84 грн.

Виселено ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_1 надання іншого житлового приміщення.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 20 березня 2014 року, рішення суду першої інстанції в частині розміру пені скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким за рахунок коштів, отриманих від реалізації предмету іпотеки, задоволено вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" за кредитним договором № 2615/0908/71-085 від 30 вересня 2008 року в сумі заборгованості ОСОБА_1, а саме: 1 276 090, 44 грн - кредитна заборгованість; 559 472,83 грн - заборгованості за відсотками; 267 088,81 грн - пені, а всього 2 102 652,08 грн.

У іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 2 липня 2014 року рішення Апеляційного суду м. Києва від 20 березня 2014 року залишено без змін.

Постановляючи ухвалу про залишення без задоволення заяви про перегляд рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив з того, що вказані у заяві обставини не є нововиявленими.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду та вважає його правильним з огляду на наступне.

Згідно ст. 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення;

2-1) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду;

4) встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.3, 4 , 5 постанови №4 від 30 березня 2012 року " Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами" нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи таіснували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Для визначених пунктами 3, 4 частини другої статті 361 ЦПК нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини.

Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів).

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, в апеляційній або касаційній скарзі чи в заяві про перегляд судового рішення Верховним Судом України або які могли бути встановлені при всебічному і повному з'ясуванні судом обставин справи, тобто при виконанні вимог частини четвертої статті 10 ЦПК, не є нововиявленими обставинами.

Неподання стороною або особою, яка бере учать у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

За таких обставин, залишаючи без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами Дарницького районного суду м. Києва від 27 листопада 2013 року, суд правильно виходив з того, що обставини, на які посилається заявник не є нововиявленими в розумінні ст. 361 ЦПК України.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги, що на момент ухвалення судових рішень судом першої та апеляційної інстанції у ТОВ «ФК «Вектор Плюс» були відсутні права іпотекодержателя, що свідчить про відсутність набуття прав ТОВ «Кредитні ініціативи» за його іпотечним договором від 30 вересня 2008 року і відсутність права вимоги звернення стягнення на предмет іпотеки за вказаним договором, а відтак і не мало права вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки зазначені обставини могли бути встановлені на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами, а відтак - обставини, на які посилається заявник не є нововиявленими у розумінні ст. 361 ЦПК України.

Інші доводи апеляційної скарги про неповне з'ясування обставин справи, порушення норм процесуального права, невідповідність зроблених в ухвалі висновків фактичним обставинам справи на правильність висновків суду не впливають та їх не спростовують.

В порядку ст. 307 ч. 2 п. 1, ст. 312 ч. 1 п. 1 ЦПК України за наслідками розгляду скарги на ухвалу суду першої інстанції апеляційний суд має право, зокрема, постановити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення ухвали без змін, якщо судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 218, 303, 304, 307, 312- 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, подану його представником ОСОБА_2, відхилити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20 днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий

Судді