Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/391/15-ц
Провадження № 2/280/308/15
У Х В А Л А

14 березня 2015 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Янчук В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної нотаріальної контори, зацікавлена особа: ОСОБА_3 про визначення долей в спадковому майні після смерті спадкодавця, скасування постанови державного нотаріуса, зобовязати видати свідоцтво про право спадкування за заповітом ,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 державної нотаріальної контори, зацікавлена особа: ОСОБА_3 про визначення долей в спадковому майні після смерті спадкодавця, скасування постанови державного нотаріуса від 22.01.2015 р. та зобовязати нотаріуса видати свідоцтво про право спадкування за заповітом. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 26.01.2013 року померла її мати. При житті остання склала заповіт, яким заповіла належну їй ? частину житлового будинку і господарських споруд та земельну ділянку позивачу, а в разі її смерті сину позивача ОСОБА_4, іншу ? частину житлового будинку з визначеними приміщеннями заповіла сину ОСОБА_3 Ю, а в разі його смерті ОСОБА_5 Після смерті матері позивач звернулась до ОСОБА_2 державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Крім спадкоємців, які визначені в заповіті спадкоємцем майна померлої, який має обовязкову частку в спадщині є чоловік померлої, а позивача батько ОСОБА_6 та частка якого становить 1/6. Постановою нотаріуса позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. З даною постановою вона не погоджується, оскільки це позбавило юридичного оформлення її частки в спадщині та невиконання заповіту померлої, порушення прав інших спадкоємців. Позивач просить визначити її частку в спадковому майні, скасувати постанову нотаріуса та зобовязати видати їй свідоцтво на право спадкування за заповітом.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані документи вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За нормою ст. 4 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законами України.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р. позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Процесуальне законодавство не передбачає обов'язкової форми (шаблону) позовної заяви. Однак закон встановлює обов'язкові її реквізити. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Законодавство не вимагає матеріально-правового обґрунтування вимог, однак обґрунтування позову не правовими фактами може негативно вплинути на наслідки вирішення вимоги по суті.

При цьому було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК Ураїни

Так відповідно до п. 2 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити : імя ( найменування ) позивача, відповідача, третіх осіб, їх місце проживання ( перебування) або місце знаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такі відомі.

Відповідно до ст. 26, 30 ЦПК України сторонами у справах позовного провадження є позивач та відповідач, треті особи. Однак в поданій позовній заяві зазначено ОСОБА_6 в якості зацікавленої особи, не зазначені поштові індекси сторін.

В порушення вимог п.3,5,6 ч.2 ст. 119 ЦПК України позивачем не в повній мірі викладено зміст, обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено та не додано всіх доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування:

- позивач зазначає, що є інші спадкоємці за заповітом, однак не залучає їх до участі в справі;

- мотивувальна та резолютивна частина позовної заяви з врахуванням вимог ст. 1280 ЦК України є неконкретизована, в тому числі не зазначено частки кожного із спадкоємців після смерті ОСОБА_7;

- не долучає доказів в обгрунутування позовних вимог копії заповіту ОСОБА_7, підтвердження ступеня родинних відносин.

При таких недоліках провадження по справі не може бути відкрите і позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків.

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст.118-121 ЦПК України ,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної нотаріальної контори, зацікавлена особа: ОСОБА_3 про визначення долей в спадковому майні після смерті спадкодавця, скасування постанови державного нотаріуса, зобовязати видати свідоцтво про право спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачу п'яти денний строк для усунення вказаних недоліків з дня отримання копії ухвали суду.

В разі невиконання позивачем вимог вказаних в ухвалі суду у встановлений строк заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.В.Янчук