28.01.2015 р. Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді - Шестака О.І.,
при секретарі - Зайцевiй В.Г.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харковi цивільну справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в вигляді упущеної вигоди, -
06.08.2014 р. представник ХМР звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому просив стягнути відповідача до бюджету м. Харкова збитки в вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) в розмірі 551670,16 грн., згідно з розрахунком величини пайового внеску, виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва; судові витрати просив покласти на відповідача.
Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що 17.02.2011 р. Верховною Радою України було прийнято Закон №3038-VI, який покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити сталий розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Цей закон набрав чинності з дня його опублікування 12.03.2011 р.
На виконання вимог, викладених в ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників в розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами рішення від 22.05.2013 р. № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.
Згідно положень п. 1.6 під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під об'єктами будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси.
Згідно п. 1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення та розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Залучення замовника до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь в розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладання такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.
Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст. 22 ЗУ «Про інформацію», тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов'язковим до виконання на території м. Харкова.
Однак, визначений Законом та Порядком обов'язок ОСОБА_1 не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття вищевказаного об'єкту будівництва в експлуатацію.
Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 28.01.2014 № 26/0/114-14 та від 27.02.2014 № 120/0/114-14 ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідь на вказані листи не надійшла.
З огляду на наведене позивач зазначив, що такими діями відповідача порушуються права та інтереси територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова, оскільки внаслідок не укладання замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів.
Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.
Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, в разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.
Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.
Оскільки до Харківської міської ради не було надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта Департаментом економіки та комунального майна, то розрахунок величини вартості будівництва було здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою об'єкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв встановлених наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за відповідний квартал на відповідній території.
Відповідно до розрахунку, кошторисна вартість реконструкції нежитлових приміщень цокольного поверху під паркінг в будівлі літ. «А-7-8» по АДРЕСА_2 5015183,30 гривень. Було визначено, що розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 10 % від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 551670,16 грн.
В зв'язку з вищезазначеним, позивач просив суд стягнути вказані збитки з відповідача та покласти на нього судові витрати.
26.01.2015 р. ОСОБА_2 до суду було подано відзив на позовну заяву ХМР про вiдшкодування збиткiв, в якiй він просив вiдмовити в задоволенні позовних вимог ХМР в повному обсязі, посилаючись на те, що вимоги позивача про сплату збиткiв в виглядi неодержаного прибутку через несплаченi кошти пайової участi є необґрунтованими.
ОСОБА_2 вказує, що на даний час чинним законодавством України встановлено, що договiр про пайову участь в розвитку інфраструктури населеного пункту повинен укладатись з замовником будівництва до прийняття об'єкта в експлуатацiю.
Вiдповiдач вказує, що позивачем не надано доказiв звернення відповідача до уповноваженого органу з питанням про укладення договору пайової участi в розвитку інфраструктури м. Харкова до вищевказаної дати.
Таким чином, вважає відповідач, укладення договору пайової участi в розвитку інфраструктури міста на даний час, тобто вже після прийняття об'кта будівництва в експлуатацію, є неможливим.
ОСОБА_2 вказує, що оскiльки договiр про пайову участь в розвитку інфраструктури міста не укладений, у відповідача вiдсутнi будь-якi цивільні обов'язки по сплатi пайового внеску, таким чином, жодних збиткiв позивачеві з боку відповідача не спричинено.
Щодо незалучення відповідача до сплати пайових внесків згiдно Порядку пайової участi замовникiв в розвитку інфраструктури м. Харкова, ОСОБА_2 вважає, що з його боку не було допущено невиконання норм ст. 40 ЗУ «Про регулювання мiстобудiвної дiяльностi».
Посилаючись на п. 1.7 Порядку пайової участi замовникiв в розвитку інфраструктури м. Харкова, п. 4.3 Державних будiвельних норм, ст. 1 ЗУ «Про регулювання мiстобудiвної дiяльностi», вiдповiдач вказує, що вiн не пiдпадає пiд визначення замовника в розумiннi ЗУ «Про регулювання мiстобудiвної дiяльностi», оскiльки не звертався в установленому порядку з заявою про намiр щодо забудови території (однієї чи декiлькох земельних дiлянок), оскiльки намiру забудови земельної дiлянки не мав i реконструкцiю проводив без змiни зовнiшнiх геометричних розмiрiв фундаментiв реконструйованого об'єкту в планi (що слiдує з тексту декларації).
Представник позивача в судове засідання не з'явився, до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутністю, наполягав на задоволенні позовних вимог, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи був повідомлений належним чином, до суду подав заяву, в якiй просив вiдкласти слухання справи в зв'язку з тим, що 28.01.2015 р. він буде знаходитись в запланованому раніше дати отримання ним повiстки вiд'їздi з м. Харкова, який він не має змоги вiдмiнити в зв'язку з тим, що така вiдмiна спричинить нанесення йому великих збиткiв.
Відповідно до ч. 3 ст. 10, ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
За приписами ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог i на пiдставi доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов пiдлягає задоволенню в повному обсязі з наступних пiдстав.
Відповідно до ст. 27 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», до відання виконавчих органів міських рад належать, зокрема, залучення на договірних засадах підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності до участі в комплексному соціально-економічному розвитку сіл, селищ, міст, координація цієї роботи на відповідній території.
Згідно зі ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки в вiдповiдному населенному пунктi, зобов'язаний взяти участь в створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.
Відповідно до ч. 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», договiр про пайову участь в розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.
Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.
Згідно з ч. 1. ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.
Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами рішення від 22.05.2013 року № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску, та який був оприлюднений Харківською міською радою на офіційному сайті Харківської міської ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті комунального підприємства «Харківській міській інформаційний центр» (www.citynet.kharkov.ua) та у газеті «Харьковские известия» тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов'язковим до виконання на території м. Харкова.

Даним рішенням було затверджено порядок пайової участі в розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова, а саме згідно з пунктом 1.5 Порядку, пайова участь замовника полягає в перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

Відповідно до пункту 1.6 Порядку, під «будівництвом» слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реабілітацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва, а під «об'єктами будівництва» - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення та їх комплекси.

Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь в розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Харківській області 10.12.2013 за № ХК 31, було введено в експлуатацію реконструйовані нежитлові приміщення цокольного поверху під паркінг в будівлі літ. «А-7-8» по АДРЕСА_2 загальною площею 545,9 кв.м.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, визначений Законом та Порядком обов'язок відповідачем не було виконано та не було укладено з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття вищевказаного об'єкта будівництва до експлуатації, пайовий внесок не сплачено.

Так, відповідно до п. 5.1. Порядку, в разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору.

Відповідно до п. 5.2. вказаного Порядку, в листі-повідомленні Департамент економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору.

Судом встановлено, що листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 28.01.2014 № 26/0/114-14 та від 27.02.2014 № 120/0/114-14 ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Проте відповіді на вказані листи від ОСОБА_1 не надійшли.

Таким чином, внаслідок неукладення замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів.

Як вбачається, порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова визначено механізм залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору пайової участі. Вказане питання врегульовано розділом 5 Порядку.

Так, п. 5.3 Порядку визначено, що в разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних в листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії:

- на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури;

- готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками;

- надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням.

Згідно з положеннями ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи i організації, в т.ч. банки, страхові товариства, а також пенсiйнi фонди, частку в майнi підприємств, житловий фонд, нежитловi приміщення, заклади культури, освiти, спорту, охорони здоров'я, науки, соціального обслуговування i інше майно i майновi права, рухомi i нерухомi об'єкти, визначенi відповідно до закону як об'єкти права комунальної власності, а також кошти, отриманi від їх вiдчуження.

Відповідно до положень ст. 71 Бюджетного кодексу України, надходження бюджету розвитку місцевих бюджетів включають кошти пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, у разі належного виконання замовником будівництва передбаченого законом обов'язку щодо звернення до органу місцевого самоврядування для укладення договору, Харківська міська рада беззаперечно отримала б кошти пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у порядку та розмірах передбачених чинним законодавством.

Вiдповiдно до ст. 623 Цивільного кодексу України, боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Як вбачається з матеріалів справи, Харківською міською радою з метою попередження збитків було вжито всіх заходів направлених на одержання коштів пайової участі.

Вираховуючи розмір збитків, завданих позивачу, суд виходить з наступного.

Вiдповiдно до п. 5.4 Порядку пайової участі замовникiв в розвитку iнфраструктури м. Харкова, розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.

Вiдповiдно до п. 5.6. Порядку, замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору.

Пунктом 5.7 Порядку визначено, що замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до Департаменту економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які Департамент розглядає протягом двадцяти днів. В цей же строк Департамент вживає заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та приймає рішення про зміну договору.

Оскільки до Харківської міської ради не було надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта Департаментом економіки та комунального майна, то розрахунок величини вартості будівництва було здійснено на підставі наявних в декларації показників загальної площі завершеного забудовою об'єкта містобудування та показників опосередкованої вартості будівництв встановлених наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за відповідний квартал на відповідній території.

Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість реконструкції нежитлових приміщень цокольного поверху під паркінг в будівлі літ. «А-7-8» по АДРЕСА_2 загальною площею 545,9 кв. м. становить 5015183,30 гривень.

Таким чином, розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становить 10 % від вищевказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 551670,16 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Харкiвської міської ради є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, оскільки неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту містобудування до експлуатації та не сплата коштів пайового внеску до місцевого бюджету спричинили позивачу збитки в вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу).

Згідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Ч. 1 ст. 79 ЦПК України встановлює, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи, а частина 3 тієї ж статті вказує, що до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: витрати на правову допомогу; витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача.

На підтвердження понесених судових витрат позивачем та його представником було надано квитанцію про сплату судового збору на суму 3654,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 10, 27 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.ст. 2, 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»,ст.ст. 3, 11, 14, 16, 22, 623 ЦК України, ст. ст. 3, 10, 15, 57-60, 212, 214-215, 224-226 ЦПК України ЦПК України -,

в и р i ш и в:

Позовні вимоги Харківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в вигляді упущеної вигоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (паспорт серія НОМЕР_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_1) до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок № 0002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у м. Харкові Харківської області) збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) в розмірі 551670 (п'ятсот п'ятдесят одна тисяча шістсот сімдесят) грн. 16 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 (паспорт серія НОМЕР_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_1) до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок № 0002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у м. Харкові Харківської області) судовий збір в розмірі 3654 (три тисячi шістсот п'ятдесят чотири) грн.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів після проголошення рішення, а особами, які були відсутні в судовому засіданні - в той же строк з моменту отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Головуючий: