Справа № 76018994/15-ц
Провадження № 2/760/7943/15
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

07 грудня 2015 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шевченко Л. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та інтересах ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_7, третя особа: Солом'янський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби в м. Києві про усунення перешкод в користуванні квартирою та зняття з реєстрації,

в с т а н о в и в:

20.10.2015 ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_7, третя особа: Солом'янський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби в м. Києві про усунення перешкод в користуванні квартирою та зняття з реєстрації.

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 22.10.2015 зазначена позовна заява залишена без руху з підстав її невідповідності вимогам, встановленим статтею 119 ЦПК.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

Зі змісту позовної заяви випливає, що позивачі просять усунути перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 та зобов'язати Солом'янський районний відділ ГУ ДМС в м. Києві зняти з реєстрації відповідача.

Стаття 16 ЦПК передбачає, що «не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом».

Проте, позивачі об'єднали у позові вимоги, які підлягають розгляду в порядку цивільного і адміністративного судочинства, що суперечить вимогам статті 16 ЦПК.

Частина перша статті 30 ЦПК визначає, що «сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач».

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред'явленими позовними вимогами.

Усупереч вимогам цивільного процесуального законодавства позивачі пред'явили позовні вимоги до третьої особи, яка не може нести відповідальність за пред'явленими позовними вимогами, оскільки не є суб'єктом спірного матеріального правовідношення.

Частина п'ята статті 119 ЦПК передбачає, що «до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору».

Позивач ОСОБА_1 подав квитанцію №1409 від 20.10.2015 про сплату судового збору у розмірі 487, 20 грн.

Однак, частина друга статті 6 Закону «Про судовий збір» передбачає, що «у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру».

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Таким чином, позивачам ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 належить надати документи, що підтверджують сплату судового збору, у розмірі 487, 20 грн.

Ухвалою від 22.10.2015 про залишення позовної заяви без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки шляхом подання нової, належним чином оформленої зустрічної позовної заяви, її копій та копій доданих до неї документів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, а також належного доказу сплати судового збору.

Строк для усунення недоліків був встановлений - три дні з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав вищезазначену ухвалу 18.11.2015. Отже строк для усунення недоліків закінчився 21.11.2015. Станом на день постановлення цієї ухвали позивач недоліки позовної заяви не усунув.

Частина друга статті 121 ЦПК передбачає «якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві».

Таким чином, позовну заяву належить визнати неподаною та повернути позивачеві.

Керуючись статтями 119, 121 ЦПК, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, яка діє в своїх інтересах та інтересах ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до ОСОБА_7, третя особа: Солом'янський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби в м. Києві про усунення перешкод в користуванні квартирою та зняття з реєстрації вважати неподаною та повернути позивачеві.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Л. В. Шевченко