Справа № 127/2607/15-ц
Провадження № 2-о/127/161/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2015 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого-судді Луценко Л.В.,

при секретарі Завадюк О.І.,

за участю: заявника ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Вінниці цивільну справу за заявою ОСОБА_1 за участю заінтересованих осіб Державного архіву Вінницької області, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, мотивуючи свої вимоги тим, що для отримання «карти поляка» їй необхідно встановити родинні відносини між трьома поколіннями, а саме: бабою, батьком та онукою.

Так, ОСОБА_3 баба заявника за національністю була полячкою, що підтверджується записом у свідоцтві про народження у одного із її синів ОСОБА_2, а також архівною довідкою Державного архіву Вінницької області, про те, що ОСОБА_3 полячка, так як тільки католики (поляки) мали право записувати народження своїх дітей у метричних книгах римсько-католицької церкви.

Заявник є донькою ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про народження, у свою чергу батько заявника ОСОБА_4 є сином ОСОБА_3, однак свідоцтво про народження батька не збереглося, книги актових записів про народження громадян по с. Іванів Калинівського р-ну Вінницької обл. за 1930 рік не збереглися.

А тому, вищевикладені обставини стали підставою для звернення до суду з даною заявою, в якій заявник просила встановити факти родинних відносин, що ОСОБА_3 була бабою заявника; що ОСОБА_4 був батьком заявника; та що ОСОБА_3 за національністю була полячка.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заявлені вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених у заяві.

Представник заінтересованої особи Державного архіву Вінницької області до судового засідання не зявився, однак від останнього надійшла письмова заява про розгляд справи у його відсутність, не заперечує проти задоволення заявлених вимог.

Заінтересована особа ОСОБА_2 до судового засідання не зявився, однак від останнього надійшла письмова заява про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення заявлених вимог не заперечує, дійсно підтверджує факт родинних відносин, що ОСОБА_4 являвся його рідним братом і рідним батьком заявника, а ОСОБА_3 являлась рідною матірю ОСОБА_4 та рідною бабою заявнику.

Згідно ч.2 ст.158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявляти клопотання про розгляд справи у її відсутність.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні достовірно встановлено, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, являється уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_2 та жителькою м. Вінниці, вул. Фрунзе, 25/1, згідно паспорта громадянина України серії АТ №039547, виданого Замостянським РВ УМВС України у Вінницькій області 13.08.2013 року (а.с.7).

Заявник, уклавши 06.08.1989 року в міському відділі РАГС м. Вінниці шлюб з ОСОБА_5 змінила дошлюбне прізвище «Радзієвська» на прізвище «Боролюк», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії ІІ-АМ №378199, виданим міським відділом РАГС м. Вінниці 06.08.1989 року (а.с.8).

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_6 серії І-АВ №514687, виданого Іванівською сільською радою Калинівського району Вінницької області 10.02.1971 року, в графі «батько» записаний ОСОБА_4, в графі «мати» ОСОБА_7 (а.с.6).

Окрім того, згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_4 серії І-АМ №309334, виданого повторно В ДРАЦС РС Калинівського РУЮ у Вінницькій області 03.03.2015 року, ОСОБА_4 помер 16.09.1988 року в м. Вінниця, написання його прізвища, імені та по батькові відповідно до даного свідоцтва повністю збігається з прізвищем, іменем та по батькові у свідоцтві про народження заявника у графі «батько» (а.с.31).

Таким чином, з огляду на вищенаведене, ОСОБА_4 являється батьком ОСОБА_1.

Згідно п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Свого часу Пленум Верховного Суду України у своїй постанові від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» розяснив підстави, за наявності яких у порядку окремого провадження розглядаються такі справи: 1) згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; 2) чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; 3) заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; 4) встановлення факту не повязується з наступним вирішенням спору про право.

З огляду на вищенаведене, та в системному аналізі зі ст.256 ЦПК України, вбачається, що встановлення факту родинних відносин в судовому порядку можливе лише тоді, коли відсутні документи, що посвідчують факт, що має юридичне значення.

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, свідоцтво про народження заявника, свідоцтво про укладення шлюбу заявника з ОСОБА_5 є документами, які посвідчують факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_4, який помер 16.09.1988 року, був рідним батьком заявника ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, а відтак, даний факт не підлягає встановленню у порядку окремого провадження у судовому порядку, оскільки родинні відносини між вищезазначеними особами є очевидними, а тому заява в цій частині не підлягає задоволенню.

Що ж стосується вимог заявника щодо встановлення факту родинних відносин між нею та її бабою ОСОБА_3, то суд приходить до обґрунтованого висновку про задоволення заяви в цій частині з наступних міркувань.

Відповідно до листа Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», встановлено, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.

Так, дійсно, як вбачається з пояснень заявника в судовому засіданні свідоцтво про народження її батька ОСОБА_4 не збереглося, так як і не збереглись книги актових записів про народження по с. Іванів Калинівського району Вінницької області за 1930 рік в Державному архіві Вінницької області, у звязку з чим останній не має можливості видати довідку про народження ОСОБА_4 (довідка Державного архіву Вінницької області від 05.02.2015 року №06-427/7, а.с.20).

Разом з тим, згідно архівної довідки Державного архіву Вінницької області від 05.02.2015 року №06-428/7 у метричній книзі про народження по римсько-католицькій церкві Непорочного Зачаття Пресвятої ОСОБА_8 м-ка ОСОБА_9 повіту Подільської губернії (нині с. Іванів Калинівського району Вінницької області) за 1905 рік є запис №11 від 04.03.1905 року про охрещення доньки ОСОБА_3, що народилась 01.03.1905 року, батьки: селяни Пиківської волості ОСОБА_9 повіту Подільської губернії Юліан і Софія, уроджена П`ясецька, Росінські (а.с.21).

Відповідно до погосподарської книги Іванівської сільської ради за 1944-1946 роки вбачається, що ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_3, голова двору, українець; ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, дружина, полька; ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, син, українець; ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, син; українець (а.с.23).

Окрім того, згідно свідоцтва про народження ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7, серії ЯИ №983587, виданого Калинівським РАГС 16.03.1953 року, в графі «батько» зазначено ОСОБА_10, українець, в графі «мати» - ОСОБА_3, полька (а.с.5).

Таким чином, з огляду на вищенаведене, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 була рідною матірю ОСОБА_4, а відтак була рідною бабою заявника.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що вищезазначений факт родинних відносин знайшов своє підтвердження у судовому засіданні і встановлення факту обумовлено необхідністю отримання заявником «карти поляка». А тому суд вважає, що даний факт підлягає встановленню.

Проте, що стосується вимог заявника про встановлення факту, що ОСОБА_3 за національністю була полячкою, суд вважає за можливе зазначити наступне.

Згідно ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.234 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 2 статті 256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України викладеної у його листі від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», не можуть бути встановлені в судовому порядку факти щодо, зокрема, належності до певної національності.

З огляду на вищенаведене, в задоволенні заяви в частині встановлення належності до національності слід відмовити, а відтак заявлені вимоги заявника підлягають частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 60, 158, 212-215, 218, 234-235, 256259 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Заяву задовольнити частково.

Встановити факт, що ОСОБА_3, яка померла 05.12.1984 року, була бабою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В іншій частині задоволення заяви відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: