Справа № 206/1084/15-ц
Провадження № 2-о/206/175/15
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2015 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська

в складі:

головуючий суддя: Маштак К.С.

при секретарі: Колісник В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпропетровську цивільну справу окремого провадження за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: Восьма Дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

27.02.2015 року до суду надійшла заява ОСОБА_1, заінтересовані особи: Восьма Дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин. В обґрунтування заяви заявник зазначила, що встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_4 їй необхідно для оформлення спадщини та одержання свідоцтва про право на спадщину за законом. Просила встановити даний факт.

02.03.2015 року ухвалою судді відкрито провадження, призначено судове засідання, з Восьмої Дніпропетровської державної нотаріальної контори витребувано копію спадкової справи після померлої ОСОБА_4.

Заявник в судовому засіданні підтримав свою заяву, посилаючись на викладені в ній обставини при цьому пояснила, що крім неї та зазначених заінтересованих осіб є й інші спадкоємці на дану спадщину, крім того, постанову нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину вона не отримувала, оскільки ще не зверталась із заявою про видачу свідоцтва.

Вислухавши пояснення та доводи учасників процесу, вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заяву необхідно залишити без розгляду з наступних підстав.

З наданої копії спадкової справи судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії I-КИ №596265 виданого Самарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції 13 грудня 2014 року померла ОСОБА_4 (а.с. 47).

До Восьмої Дніпропетровської нотаріальної контори з відповідними заявами про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 звернулись родичі спадкодавця різного ступеня споріднення: 17.02.2015 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6; 13.02.2015 року ОСОБА_7; 03.02.2015 року ОСОБА_8; 27.01.2015 року ОСОБА_1 ОСОБА_3; 27.01.2015 року ОСОБА_2; (а.с. 38-44).

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 235 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цивільно-процесуальним кодексом.

Окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності не оспорюваних прав.

З правової позиції Верховного суду України викладеної в листі від 01.01.2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вбачається, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за умов, якщо заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред'явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та навести докази його існування.

Відповідно до розяснень Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказано, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.

Відповідно до вимог ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Згідно до ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Як зазначив ВССУ в листі від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при розгляді справ про спадкування, слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Без звернення спадкоємців до нотаріальної контори за одержанням свідоцтва про право на спадщину збільшується ймовірність порушення прав інших осіб, спадкоємців за заповітом, спадкоємців, які прийняли спадщину.

Однак, в матеріалах спадкової справи відсутня заява заявника про видачу свідоцтва та постанова нотаріуса про відмову у видачі такого свідоцтва.

Також, суд звертає увагу, що на справи окремого провадження розповсюджуються вимоги Глави 5 ЦПК України у т.ч. про належність, допустимість доказів, обовязку доказування, що покладається на заявника.

Крім того, як встановлено судом, крім зазначених заявником заінтересованих осіб, є й інші родичі різного ступеня споріднення (спадкоємці), які заявили своє право на спадщину, шляхом надання відповідної заяви до Восьмої Дніпропетровської державної нотаріальної контори.

В абзаці 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказано, якщо під час розгляду справи по суті виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту повязане з вирішення спору про право, суд, залишає заяву без розгляду і розяснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позовну заяву на загальних підставах.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 6 ст. 235 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

В п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з'ясується, що має місце спір про право, суд на підставі частини шостої статті 235 ЦПК України залишає заяву без розгляду та роз'яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Враховуючи встановлені під час розгляду даної справи обставини, суд приходить до висновку, що в даному випадку існує спір про право на спадщину, що є підставою для залишення даної заяви без розгляду з роз'ясненням заявнику та заінтересованим особам права подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 208-210, 256, 293 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Восьма Дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин - залишити без розгляду.

Роз'яснити заявнику його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Роз'яснити заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Самарський районний суд м. Дніпропетровська протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя К.С. Маштак