ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/325/15-ц
провадження № 2/753/1971/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" квітня 2015 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Сирбул О.Ф.

при секретарі Семенченко Я.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способів участі у вихованні малолітніх дітей та спілкуванні з ними,

встановив:

У січні 2015 року позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачів ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способів участі у вихованні малолітніх дітей та спілкуванні з ними, мотивуючи свої вимоги тим, що 20.02.2009 р. уклав шлюб з ОСОБА_3. Від шлюбу народилося двоє дітей дочка ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1. Однак, спільне життя не склалося та 23 вересня 2014 року рішенням Дарницького районного суду м. Києва шлюб розірваний. 18 грудня 2014 року Апеляційним судом м. Києва з позивача стягнуто на користь ОСОБА_3 на утримання дітей в розмірі 1/3 частини доходів. Після розірвання шлюбу спільні діти проживають з матір'ю, бабусею, дідусем, та братом колишньої дружини. Після розлучення з колишньою дружиною почали виникати непорозуміння щодо прийняття участі у вихованні дітей, їх відвідуванні, створюватися штучні перешкоди зі сторони колишньої дружини та осіб, які проживають із нею, стосовно неможливості нормального спілкування з дітьми. За час окремого проживання ОСОБА_3 повністю ізолювала дітей від батька та спілкування з ним. Оскільки домовитися з відповідачами він не може, вимушений звернутися до суду з даним позовом.

В останній редакції позовних вимог просив зобов'язати ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 не перешкоджати (не чинити перешкод) ОСОБА_2 брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з дітьми дочкою ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1; встановити час та дні для зустрічей батька з дітьми: кожну першу суботу місяця з 10.00 год. до 18.00 год. по місцю проживання або тимчасового перебування дітей, з можливістю спільних з дітьми прогулянок в межах м. Києва, а при настанні обставин, які б унеможливлювали зустріч змінювати зустріч та третю суботу місяця за попереднім погодженням сторін; спільний відпочинок першу половину літніх канікул у період з 15 червня по 31 липня кожного року діти проводять з батьком за місцем проживання чи місцем відпочинку батька; необмежене сплкування з дітьми особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв'язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та дітьми; зобов'язати ОСОБА_3 в телефонному режимі (за попереднім дзвінком позивача) за два дні до дня зустрічі з дітьми, надати точну інформацію щодо фактичного місця перебування дітей, а у разі настання будь-яких обставин щодо не можливості зустрічі з дітьми, повідомити про це позивача особисто на наступний день з дня настання таких обставин, судові витрати стягнути з відповідачів.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 підтримав позовні вимоги з викладених підстав та просив суд задовольнити їх в повному обсязі.

В судовому засіданні відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4 позовні вимоги частково визнали.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_6 не заперечував проти задоволення позовних вимог.

В судове засідання ОСОБА_5 не з'явилася, повідомлена у встановленому законом порядку.

В судовому засіданні представник третьої особи Служби у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації - Шевченко Наталія Василівна підтримала наданий висновок (а.с. 34-35).

Заслухавши пояснення позивача, відповідачів, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі з 20.02.2009 р. по 23.09.2014 р.

Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей - ОСОБА_7 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5-6).

23 вересня 2014 року рішенням Дарницького районного суду м. Києва шлюб між ними розірвано (а.с. 7).

В матеріалах справи міститься заява від 17 жовтня 2014 року ОСОБА_2 відповідно з якою він звернувся до Служби у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації з проханням встановити графік відвідувань та спілкування телефоном, оскільки він проживає далеко та не має можливості їх відвідувати кожного дня та просить надати можливість забирати до себе додому на зимові канікули та на літо, а також по можливості його приїзду до м. Києва (а.с. 12).

Відповідно до довідки № 1052 від 11 грудня 2014 року про реєстрацію та проживання виданої Завадківською сільською радою Калуського району Івано-Франківської області ОСОБА_2 про те, що він проживає та зареєстрований АДРЕСА_1 (а.с. 10).

Згідно характеристики з місця роботи позивача комунального закладу «Центр соціальної реабілітації дітей-інвалідів «Добродія Калуська» ОСОБА_2 характеризується позитивно, відповідально ставиться до виконання своїх посадових обов'язків, старанний, вміє прислухатись до порад старших колег та побажань адміністрації щодо професійних вмінь і т.д. (а.с. 11).

Частиною 2 статті 2 Сімейного кодексу України врегульовано сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, між матір'ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Сімейного кодексу України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України.

Приписами статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім'ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність з виховання, навчання і розвитку дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов'язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров'я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Згідно вимог ч. 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» за якою, батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Приписами статті 153 Сімейного кодексу України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене.

Частиною 1 ст. 159 Сімейного Кодексу України передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Частиною 2 ст. 159 Сімейного Кодексу України визначено, що суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання, тощо), місце та час їхнього спілкування.

Одним із принципових положень, закріплених у Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 р., є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи.

Відповідно до ст. 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Статтею 27 Конвенції передбачено, що дитина має право на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Під час розгляду справи, судом встановлено, що сторони не домовились про порядок участі у вихованні та спілкуванні з дітьми їх батька, внаслідок чого позивач був змушений звернутися до суду з даним позовом, в якому просить визначити порядок участі у вихованні та спілкуванні з дітьми.

Відповідно до висновку Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 24.04.2015 р. №101-3865/01 про визначення участі батька - ОСОБА_2 у вихованні дітей - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 визначено наступний графік: І субота місяця з 10.00 до 18.00 години без виїзду за межі м. Києва; спільний літній відпочинок під час літніх канікул - за попередньою домовленістю між батьками. З метою уникнення конфліктних ситуацій між батьками дітей: зобов'язати ОСОБА_2 дотримуватися режиму харчування, виховання та відпочинку доньки та сина, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно матері дітей - ОСОБА_3; зобов'язати ОСОБА_3 не перешкоджати батькові брати участь у вихованні дітей та спілкуванні з ними, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно розмов батька дітей - ОСОБА_2 (а.с. 34-35).

В судовому засіданні допитано в якості свідка ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_3, який повідомив, що бачив як батьки ОСОБА_3 перешкоджали бачити дітей, виставляли з квартири, висловлювались нецензурною лайкою. Дітей давали вже після початку слухання цієї справи, ОСОБА_3 телефонувала казала щоб забирав дітей. Дітей бачили сьогодні, діти дуже раді були бачити батька. Конфлікт у колишнього подружжя виник з приводу утримання дітей (аліментів). Андрій приходить до дітей кожний раз як приїжджає в м. Київ. Йому не дозволяли бачити дітей. Зі слів ОСОБА_2 він з вересня 2014 року приїжджав в м. Київ п'ять разів, з них два рази тільки бачив дітей. Що відповідачі перешкоджають у спілкуванні з дітьми знає зі слів ОСОБА_2 і то це був тільки один випадок.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Суд, враховуючи вищевикладене, встановлені судом обставин справи, вважає, що для позивача необхідно встановити порядок участі у вихованні дітей, який запропоновано висновком Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 24.04.2015 р. №101-3865/01., оскільки встановлення саме такого порядку зустрічей з дітьми для позивача буде повністю відповідати інтересам дітей.

Позовна вимога про зобов'язання відповідачів не першкоджати позивачу брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з дітьми під час розгляду справи не знайшла свого підтвердження в розумінні до вимог ст.ст. 57- 59 ЦПК України.

Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, вислухавши осіб, які приймали участь у розгляді справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 88 ЦПК України якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 153, 159 Сімейного кодексу України, ст.ст. 3, 8, 10, 11, 57-61, 88, 169, 179, 208, 209, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та визначення способів участі у вихованні малолітніх дітей та спілкуванні з ними - задовольнити частково.

Встановити участь ОСОБА_2 у вихованні сина, ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки, ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, визначивши наступні дні та часи для спілкування між дітьми та батьком:

Перша субота місяця з «10» год. «00» хвил. до «18» год. «00» хвил. без виїзду за межі містка Києва;

Спільний літній відпочинок під час літніх канікул - за попередньою домовленістю між батьками.

В іншій частині позову - відмовити.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: