Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.04.2015 Справа №607/5075/15-ц

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області у складі:

головуючого судді Сташків Н.М.,

за участі секретаря судового засідання Рихліцької О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Перша тернопільська державна нотаріальна контора, про визнання частки померлого у праві спільної сумісної власності на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в березні 2015 року пред'явила до суду позов до відповідача ОСОБА_2, третя особа - Перша тернопільська державна нотаріальна контора, про визначення частки майна у квартирі АДРЕСА_1, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Обґрунтовує позов тим, що дана квартира належала на праві спільної сумісної власності позивачу ОСОБА_1, її сестрі - ОСОБА_2, матері - ОСОБА_3 та батьку - ОСОБА_4 Після смерті матері ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом. Оскільки позивач на момент смерті матері проживала за іншою адресою, а її сестра - ОСОБА_2 за межами кордону України, батько позивача ОСОБА_4 прийняв спадщину, а саме належну ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності частку в зазначеній квартирі, так як фактично вступив в управління спадковим майном. ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4 помер. За життя він склав заповіт, згідно з яким належну йому на праві спільної сумісної власності частку у квартирі АДРЕСА_1 заповів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - у рівних частинах. Позивач ОСОБА_1 у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак у видачі їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом нотаріусом відмовлено через те, що розмір частки ОСОБА_4 у квартирі АДРЕСА_1 не визначений, а вказане майно належить співвласникам на праві спільної сумісної власності. З цих підстав позивач позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права в нотаріальному порядку, тому просить суд визначити, що частка померлого ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила ? частину.

В судовому засіданнв представник позивача ОСОБА_5 позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання подала заяву, в якій просить слухати справу у її відсутності, позов визнає у повному обсязі.

Представник третьої особи Першої тернопільської державної нотаріальної контори подав до суду письмову заяву, згідно з якою при вирішенні спору покладається на думку суду та просить розглянути справу в його відсутності.

За вказаних обставин, з урахуванням вимог ст. 169 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній доказів, у відсутності сторін.

Суд, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, установив такі обставини:

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 02 грудня 1994 року, виданого міським бюро технічної інвентаризації, квартира АДРЕСА_1 приватизована згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду» та належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 померла, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 08 червня 2001 року.

Після її смерті відкрилася спадщина за законом на належну їй частку квартири, що належала їй на праві спільної сумісної власності.

Як слідує з викладених у позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, після смерті матері позивача ОСОБА_3, батько позивача ОСОБА_4 фактично вступив в управління спадковим майном, оскільки вчиняв усі необхідні дії, спрямовані на збереження спадкового майна та нормального користування ним відповідно до його призначення.

Фактично вступивши в управління спадковим майном, ОСОБА_4, будучи спадкоємцем першої черги за законом, в силу ст. 549 Цивільного кодексу України (в редакції 1963 року) прийняв спадщину за померлою ОСОБА_3

ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4 помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 18 квітня 2014 року.

Як убачається з відповіді Першої тернопільської державної нотаріальної контори від 07 квітня 2015 року №1240/01-16 після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина за заповітом, згідно з яким померлий ОСОБА_4 заповів належну йому на праві спільної сумісної вланості частку квартири АДРЕСА_1 в рівних частках на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Як слідує із постанови №862/02-31 від 11 березня 2015 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, виданої державним нотаріусом Воловець М. Першої тернопільської державної нотаріальної контори, у видачі ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4 відмовлено через те, що розмір частки ОСОБА_4 у квартирі АДРЕСА_1 не визначений, а вказане майно належить співвласникам на праві спільної сумісної власності. З цієї ж постанови вбачається, що відповідач ОСОБА_2 відмовилася від одержання обов'язкової частки у спадщині, після померлого батька ОСОБА_4 в користь позивача ОСОБА_1 Спадщину за заповітом ОСОБА_1 прийняла, про що подала відповідну заяву.

Згідно з довідкою № 681 про склад сім'ї, виданою ДП «Комунальник -1» господарського товариства з обмеженою відповідальністю «МРІЯ» від 24 березня 2015 року, ОСОБА_4 проживав та був зареєстрований у АДРЕСА_1 з 04 липня 1989 року до дня смерті. Разом з ним у зазначеній квартирі постійно проживали та були зареєстровані ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 370 ЦК у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, або рішенням суду.

В силу вимог ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу у натурі.

Згідно із ст. 368 ЦК спільною власністю є не лише майно, набуте подружжям за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом, а й майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі.

У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Отже, з метою захисту спадкових прав позивача, забезпечення реалізації її права на отримання у встановленому законом порядку свідоцтва про право на спадщину, слід у судовому порядку визначити розмір частки, належної померлому ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1.

Беручи до уваги, що зазначена квартира була приватизована на сім'ю в складі 4-ох осіб - ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_2 і їм видано свідоцтво про право власності на житло, відповідно до якого зазначена квартира належить їм на праві спільної сумісної власності, частка кожного у цій квартирі становила ?.

Враховуючи те, що ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, в квартирі належала ? частка вказаного майна, яке після її смерті в порядку спадкування прийняв її чоловік ОСОБА_4, то його частка у цій квартирі становила ?.

Аналізуючи в сукупності всі досліджені докази та встановлені ними обставини, суд приходить до переконання, що в ОСОБА_1 дійсно існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, а тому її порушені права підлягають до захисту судом.

На підставі викладеного, відповідно до ст. ст. 368, 1226 , 1268 Цивільного кодексу України, керуючись ст. ст. 10, 60, 212, 213, 215, ч. 1 ст. 294, ч. 1 ст. 296 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити, що частка померлого ОСОБА_4 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила ? (одну другу).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Тернопільської області через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя