Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" березня 2015 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Ластовки Н.Д.

при секретарі Фузік Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 грудня 2014 р. по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 05 грудня 2014 р. повністю задоволено позов Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

До Дніпровського районного суду м. Києва від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05.12.2014 р.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05.12.2014 року, заявник посилається на те, що вона не повідомлялася про день і час розгляду справи.

В судовому засіданні представник заявника заяву про перегляд заочного рішення підтримав в повному обсязі.

Представник позивача Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" проти заяви заперечив, з підстав викладених в письмових запереченнях, які приєднані до матеріалів справи.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05.12.2014 р. по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості не підлягає задоволенню з таких підстав.

Заочне провадження є однією з гарантій позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи.

Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ст. 232 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з'явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Даної позиції дотримується й Верховний Суд України, що підтверджується узагальненням Верховного Суду України "Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах".

Судом встановлено, що відповідач належним чином повідомлявся про день і час розгляду справи.

Крім того, з поданої заяви про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. заявником не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення даної справи.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05.12.2014 р.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 230, 231, 232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 05 грудня 2014 р. по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя