У Х В А Л А

02 грудня 2015 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Осаулов А.А. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації (Виконавчий орган Київської міської ради), треті особи - ОСОБА_2, Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація про визнання права на отримання житла та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2015 року ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської державної адміністрації (Виконавчий орган Київської міської ради), треті особи - ОСОБА_2, Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація, відповідно до якого просить визнати право на отримання житла площею не менш норми жилої площі, передбаченої вимогами житлового законодавства України та зобов'язати Київську міську державну адміністрацію забезпечити позивача окремим жилим приміщенням (квартирою) житловою площею не менш ніж передбачено нормами чинного житлового законодавства України, оскільки будинок по АДРЕСА_1, в якому проживає позивач, включений до переліку будинків, які підлягають реставрації та в ньому неможливо проживати.

Згідно зі ч.2 ст.109 ЦПК України позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходження.

Між тим, згідно ч.1 ст.114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна пред'являються за місцезнаходженням майна або його основної частини.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 01.03.2013, № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до положень ст. 12 Закону України «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду», відселення наймачів жилих (нежилих) приміщень здійснюється за умови попереднього надання їм інших рівноцінних за площею та кількістю кімнат жилих (нежилих) приміщень у межах кварталу (мікрорайону) комплексної реконструкції населеного пункту в порядку, встановленому законодавством.

Власник (наймач) жилого приміщення, який не перебуває на квартирному обліку, має право отримати на умовах компенсації в межах території комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду інше житло, в якому кількість кімнат та жила площа не менше кількості кімнат та жилої площі квартири будинку, що підлягає знесенню, незалежно від числа зареєстрованих у ньому осіб. Жила площа, що пропонується, може бути безоплатно збільшена до 50 відсотків жилої площі квартири будинку, що підлягає знесенню.

Як вбачається з матеріалів справи, будинок по АДРЕСА_1, який підлягає реконструкції та в якому проживає позивач, знаходиться в Деснянському районі м. Києва.

Враховуючи вище викладене, позов ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації (Виконавчий орган Київської міської ради), треті особи - ОСОБА_2, Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація про визнання права на отримання житла та зобов'язання вчинити дії, - не підсудний Шевченківському районному суду міста Києва та підлягає поверненню позивачу для подання до належного суду.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву позивачу у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву позивачу у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі: повернення заяви або скарги.

Судом встановлено, що позивачем було сплачено суму коштів на оплату судового збору в розмірі 487, 20 грн. та 243, 60 грн., які підлягають поверненню позивачу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 114, 121, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації (Виконавчий орган Київської міської ради), треті особи - ОСОБА_2, Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація про визнання права на отримання житла та зобов'язання вчинити дії,, - повернути позивачу разом з усіма доданими до неї матеріалами для подачі до належного суду.

Повернути ОСОБА_1 сплачену суму коштів на оплату судового збору, внесену відповідно до фіскального чеку, платіж № 8924 від 30.11.2015р., отримувач платежу УДКСУ у Шевченківському районі м. Києва, ОС.РАХ. в розмірі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп., повернути ОСОБА_1 сплачену суму коштів на оплату судового збору, внесену відповідно до квитанції № 115 від 31.08.2015р., отримувач платежу УДКСУ у Шевченківському районі м. Києва, р/р 0011, МФО 820019, , банк одержувач ГУ ДКСУ у м. Києві в розмірі 243 (двісті сорок три) грн. 60 коп.

Виконання ухвали в частині повернення судового збору доручити Головному управлінню державної казначейської служби України в м. Києві.

Ухвала в частині повернення судового збору оскарженню не підлягає.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: