справа № 462/8363/15-ц
УХВАЛА

08 грудня 2015 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить визнати недійсним договір дарування квартири від 07.02.2011 року, який посвідчений державним нотаріусом Другої Львівської державної нотаріальної контори ОСОБА_3

У відповідності до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів позову, позивач не сплативсудового збору.

Між тим, в позовній заяві позивач заявив клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення у справі, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

У відповідності до ст.82 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.09.2012 року «Про деякі питання практики застосування Закону України «Про судовий збір», єдиною підставою для вчинення судом зазначених у ст.8 вказаного закону дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статтями 10, 60 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Разом з тим, позивачем, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано доказів, які б дали суду можливість оцінити його майновий стан та задовольнити вказане клопотання, а відтак таке клопотання до задоволення не підлягає і позивачу належить сплатити судовий збір.

Згідноч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно доч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Крім цього, у відповідності до п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі. Однак, у поданій позовній заяві відсутні номери засобів звязку сторін.

У відповідності до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст.ст.119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ним ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує пяти днів усунути недоліки позовної заяви. Якщо позивач усуне зазначені недоліки позовної заяви у визначений ухвалою строк, вона вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше така є неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно.

Суддя: Бориславський Ю. Л.