провадження № 2/756/1040/15
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 березня 2015 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Маринченко М.М.‚
при секретарі Приголовкіну В.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засiданнi в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу "Суднобудівник-3", Київської міської ради, третя особа - Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, уточненим в ході розгляду справи, до ЖБК «Суднобудівник-3» та Київської міської ради про визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що батько позивача ОСОБА_2 за життя отримав ордер на квартиру АДРЕСА_1 на сім'ю з двох осіб: ОСОБА_2 - батька позивача та ОСОБА_2 - мати позивача. В квітні 1992 року ОСОБА_2 сплачено в повному обсязі суму пайового внеску за квартиру, але не оформлено правовстановлюючі документи на квартиру та не зареєстровано право власності на квартиру в БТІ. Після смерті батька позивача ІНФОРМАЦІЯ_2 року, позивач є єдиним його спадкоємцем, оскільки мати позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року. У встановлений законом строк позивач звернувся до державного нотаріуса Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 з заявою про прийняття спадщини, проте у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру приватним нотаріусом відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказану квартиру.
На підставі викладеного, враховуючи неможливість реєстрації права власності на спірну квартиру за ОСОБА_1 у зв'язку зі смертю власника, а також те, що позивач є єдиним спадкоємцем батька, просив визнати за ним в порядку спадкування за законом право власності на квартиру АДРЕСА_1.
В судовому засіданні представник позивача позов підтримав у повному обсязі.
Представник відповідача - Київської міської ради в судове засідання не з'явився, надіслав до суду заяву, в якій просить слухати справу за відсутності представника відповідача та прийняти рішення на підставі поданих позивачем доказів згідно чинного законодавства.
Представник відповідача - Житлово-будівельного кооперативу «Суднобудівник - 3» в судове засідання не з'явився, голова кооперативу надіслав до суду заяву, в якій позов визнав в повному обсязі, просив його задовольнити та розглядати справу без участі представника кооперативу.
Представник третьої особи - Головного управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, надіслав заяву, в якій просить розглянути справу за відсутності їх представника за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав.
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1 (позивача) серії НОМЕР_2, батьками позивача, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_2 та ОСОБА_4.
Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 06 червня 1975 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 одружились 06 червня 1975 року, дружині надано прізвище ОСОБА_4.
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року у віці 55 років в м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 від 03 січня 2009 року.
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року у віці 60 років в м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 від 16 травня 2011 року.
Таким чином, позивач є сином померлого ОСОБА_2
Згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Як вбачається з матеріалів спадкової справи, позивач у встановлений законом строк подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька. Заповіт померлий не вчиняв, інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не зверталися.
Таким чином позивач має право на спадкування за законом після смерті батька як спадкоємець першої черги.
Як вбачається з матеріалів справи, 29 липня 1977 року ОСОБА_2 видано ордер на жиле приміщення - квартиру АДРЕСА_1 на сім'ю з двох осіб: ОСОБА_2 та його дружину - ОСОБА_2
Згідно довідки ЖБК «Суднобудівник-3» №60 від 09 червня 2014 року ОСОБА_2 є членом ЖБК «Суднобудівник-3», є власником кооперативної квартири АДРЕСА_1, пайовий внесок за квартиру сплачено в квітні 1992 року у повному обсязі.
Відповідно до довідки від 30 жовтня 2014 року № 69 ЖБК «Суднобудівник-3» власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 На сьогоднішній день в квартирі зареєстрований та проживає ОСОБА_1, з 1977 року.
Згідно наявної в матеріалах спадкової справи довідки форми №3 ЖБК «Суднобудівник-3» №97 від листопада 2011 року особистий рахунок на квартиру АДРЕСА_1 значиться на ОСОБА_2 В квартирі зареєстрований та проживає син померлого - ОСОБА_1 з 1978 року.
Згідно довідки № 99 від листопада 2011 року ЖБК «Суднобудівник-3» батько позивача ОСОБА_2 та мати позивача ОСОБА_2 мешкали у спірній квартирі та були зареєстровані за цією адресою з 1977 року по день смерті.
За даними технічного паспорта на квартиру загальна площа квартири становить 36,1 кв.м, жила площа - 18,0 кв.м.
Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного кооперативу стає її власником.
Таким чином померлий ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1.
Як вбачається з інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 22 січня 2015 року № 654 (И-2015), спірна квартира на праві власності не зареєстрована.
З Інформаційної довідки від 26 лютого 2015 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна вбачається, що відомості щодо спірної квартири у вказаних реєстрах відсутні.
Відповідно до п. п. 4.15, 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до положень ч. 7 ст. 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав проводиться лише за заявою власника, який реєструє право власності на своє майно.
Постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 від 01 жовтня 2014 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру та державної реєстрації права власності.
На підставі викладеного судом встановлено відсутність умов для отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька у нотаріуса, тому його вимоги про визнання за ним в судовому порядку права власності на квартиру в порядку спадкування за законом після смерті батька підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 384, 1216, 1222, 1223, 1258, 1261 ЦК України, ст.ст. 10, 60, 88, 212-215 ЦПК України,
Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) право власності на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 36,1 кв.м, жилою площею 18,0 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.
Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.М. Маринченко