Справа № 2-179/11
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2015 р. м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд у складі:

головуючого судді Бенца К.К.,

при секретарі Турецька Я.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Ужгороді заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення суду ухваленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Галицька» про відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з заявою про розстрочку виконання рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 25.01.2013 року ухваленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Галицька» про відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди в межах терміну з дня постановлення ухвали по 30.11.2016 року рівними частинами щомісячно.

Мотивуючи вимоги заяви, заявник вказує на те, що рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 25.01.2013 року позовні вимоги ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Галицька» про відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди задоволені частково. На виконання вказаного рішення Ужгородським міськрайонним судом видано виконавчі листи: №2-179/11 виданий 25.02.2013 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 510 грн. відшкодування зитків (франшизи), 2000 грн. витрат по оплаті правової допомоги адвоката; 252,91 грн. матеріальних збитків, що становить втрату товарної вартості автомобіля; 1000 грн. моральної шкоди; 120 грн. витрат на ІТЗ та 48,26 грн. державного мита, що в загальному складає - 3931,17 грн.; та виконавчий лист №2-179/11 виданий 25.02.2013 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 4366,69 грн. втраченого через непрацездатність доходу; 2500 грн. витрат по оплаті правової допомоги адвоката; 4740 грн. матеріальних збитків (штрафних санкцій за невиконання договору); 1000 грн. моральної шкоди та 28,72 грн. державного мита, що в загальному складає - 12635,41 грн.

Свою заяву про розстрочку виконання вказаного судового рішення, заявник обґрунтував наявністю обставин, що ускладнюють виконання судового рішення: несприятлива фінансова ситуація, що пов'язана із безробіттям заявника, відсутність жодних доходів та рухомого і нерухомого майна. Крім того, заявник вказує на те, що навчається на економічному факультеті УжНУ, платній формі навчання , а витрати по оплаті його навчання несуть батьки, а отже сплатити всю суму одразу не має можливості.

Сторони повторно в судове засіданні не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, про причини неявки не повідомляли, клопотань про відкладення розгляду справи та письмових заперечень до суду не надходило,

Відповідно до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 217 ЦПК України надання відстрочки або розстрочки виконання є можливим і при ухваленні судового рішення. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України, у п. 37 постанови № 2 від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" відповідно до статті 217 ЦПК визначення порядку виконання рішення суду, надання відстрочки або розстрочки виконання, вжиття заходів для забезпечення його виконання за наявності для цього підстав зазначається безпосередньо в рішенні суду при його ухваленні. Заяви сторін або державного виконавця про вчинення судом таких же дій при виконанні рішення суду за наявності для цього підстав розглядаються в порядку, встановленому статтею 373 ЦПК, за результатами вирішення яких постановляється ухвала.

Слід зазначити, шо у ст. 373 ЦПК України закріплено положення, що за наявності обставин, що утруднюють виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім'ї, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), за заявою державного виконавця або за заявою сторони суд, який видав виконавчий документ, у десятиденний строк розглядає питання про відстрочку або розстрочку виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення в судовому засіданні з викликом сторін і у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Аналогічне положення міститься і в ст. 36 Закону України Про виконавче провадження відстрочка або розстрочка виконання, встановлення чи заміна способу і порядку виконання рішення допускається лише за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення, або роблять його неможливим.

Розстрочка - спосіб виконання зобов'язання, при якому виконання проводиться не одночасно і в повному обсязі, а частинами і в строки, встановленими наперед.

Як вбачається із матеріалів справи, заявник ОСОБА_1 навчається на економічному факультеті УжНУ, платній формі навчання ( а.с. 9)

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26 грудня 2003 року „Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження" при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім'ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Отже, Закон пов`язує можливість відстрочки та розстрочки виконання рішення лише з об'єктивними, тобто такими, що не залежать від волі боржника, обставинами, які носять винятковий характер і утруднюють виконання рішення суду у строк чи у встановлений судом спосіб. Такими обставинами не можна визнати ті, які викладені заявником в заяві, оскільки навчання у вищому навчальному закладі на платній формі є звичним явищем. Тобто, на думку суду навчання у вищому навчальному закладі на платній формі не може вважатися винятковим випадком в розумінні Закону.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв'язок доказів у їх сукупності.

Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об'єктивні підстави вважати, що заява не підлягає задоволенню.

Разом з тим слід зазначити, що обставини на які посилається заявник у заяві, як на такі, що ускладнюють виконання судового рішення, не можуть бути судом прийняті до уваги, оскільки вони спростовуються вищенаведеним і нічим об'єктивно не підтверджуються.

Судом встановлено, що заявником не наведено у заяві про розстрочку виконання рішення суду обставин, які мають характер особливих або виняткових, оскільки обставини, на які послався заявник, такого характеру не носять, а тому і не можуть бути прийняті судом до уваги для надання розстрочки виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Боржником до поданої заяви про розстрочку виконання рішення не додано жодних доказів, які б підтверджували його важкий майновий стан, не доведений до суду факт відсутності у заявника майна на яке можливо звернути стягнення у рахунок погашення стягнутої судом суми. Суду не надані будь-які докази про відсутність доходу у заявника.

На думку суду, розстрочка виконання рішення суду в межах терміну з дня постановлення ухвали по 30.11.2016 року рівними частинами щомісячно , не може гарантувати сплату боргу заявником ОСОБА_1 впродовж усього цього строку, оскільки заявник сам і зазначає, що він не має самостійного заробітку.

Відповідно до ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах; закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Суд вважає, що вимоги заявника про розстрочення боргу є порушенням принципів закріплених у ст. 3 ЦК України та вимог ст. 373 ЦПК України щодо наявності поважних причин для розстрочки виконання рішення суду.

Суд вважає, що викладені заявником обставини для розстрочки виконання рішення суду не є безперечними підставами для розстрочки виконання судового рішення.

Зокрема, вирішуючи питання про розстрочку виконання рішення суду , суд враховує матеріальні інтереси сторін, наявність інфляційних процесів у економіці держави, а також те, що несплата заборгованості протягом тривалого часу порушує матеріальний інтерес кредитора та може призвести до негативних наслідків для нього. Слід зазначити, що розстрочка виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оскільки передбачених законом підстав для розстрочки виконання рішення суду у справі не встановлено, обставини, на які заявник посилався не є достатніми і винятковими, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про розстрочку виконання судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заява про розстрочку виконання рішення суду є необґрунтованою, а тому не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 60, 212, 217, 373 ЦПК України, ст. 3 ЦК України, ст.36 ЗУ „Про виконавче провадження" суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення суду ухваленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1, Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Галицька» про відшкодування шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня її проголошення . У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи , яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4