У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.11.2015 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. При зверненні до суду з позовом заявила клопотання про відстрочення сплати судового збору у вищезазначеній справі до визначення вартості майна, що є спільною власністю подружжя, мотивуючи тим, що на даний час ціну позову визначити не надається можливим, а тому нею сплачено судовий збір при зверненні до суду з даним позовом за мінімальною ставкою в сумі 487,20 гривень.

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, приходжу до наступного.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 1 листопада 2011 року (далі - Закон), з наступними змінами і доповненнями - судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мін. заробітної плати, який позивачу необхідно сплатити за подання позову до суду.

Розміри мінімальної заробітної плати на 2015 рік затверджено Законом України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" та на 1 січня 2015 року складає - 1218 грн.

Таким чином позивач за подання позовної заяви майнового характеру повинен був сплатити судовий збір виходячи із розміру ціни позову.

Як вбачається із матеріалів позову та клопотання про відстрочення сплати судового збору, на день подання позову неможливо встановити точну його ціну .

Як вбачається із матеріалів позову позивачем сплачено мінімальний розмір судового збору, а саме в сумі 487,20 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.6 ЗУ Про судовий збір із наступними змінами і доповненнями - у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Зважаючи на викладене, враховуючи неможливість визначити ціну позову на день подання позову до суду, суд дійшов висновку про можливість відстрочення сплати судового збору до визначення вартості спірного майна.

На підставі наведеного, керуючись ЗУ Про судовий збір, ст.ст. 208-210, 293 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору при зверненні до суду з позовом до визначення вартості спірного майна, з подальшою сплатою недоплаченої суми судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3