СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/678/15-ц
Провадження № 2/306/366/15
Рядок статзвіту № 1
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.04.2015 м. Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області в особі:

головуючого-судді: Жиганської Н.М.

при секретарі: Дешко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Свалява справу за позовом ОСОБА_1 до Дусинської сільської ради, третя особа без самостійних вимог Свалявське районне управління юстиції про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Дусинської сільської ради, третя особа без самостійних вимог Свалявське районне управління юстиції про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування.

В основу заявлених вимог позивач посилається на те, що у житловому будинку АДРЕСА_1 проживали вона, її чоловік ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 року та два їх сини: ОСОБА_3 та ОСОБА_4. Після смерті чоловіка та батька, відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку, спадкоємцями якого є позивачка та сини, які відмовилася від належної їм частини спадкового майна і не заперечують проти визнання права власності, на вищевказаний будинок, за своєю матір'ю. Однак при зверненні до державної нотаріальної контори для оформлення права власності на зазначений будинок в порядку спадкування, таке виявилось неможливим, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на будинок. У зв'язку з чим, просить суд визнати за нею право власності на вищевказаний житловий будинок з надвірними спорудами в порядку спадкування за законом, після смерті чоловіка ОСОБА_3, який помер в 1995 році.

Позивачка в судове засідання не з'явилася, подавши суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, просить позов задовольнити.

Представник відповідача Дусинської сільської ради в судове засідання не з'явився, подавши суду заяву про розгляд справи у відсутності представника сільської ради, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Представник відповідача Свалявського РУЮ в судове засідання не з'явився.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін, на підставі наявних в ній даних чи доказів та доходить слідуючого висновку.

Так, судом встановлено, що згідно рішення № 20 від 11 квітня 1981 року виконкому Дусинської сільської Ради народних депутатів Свалявського району Закарпатської області за погодженням з архітектурою на будівництво хліва, сараю, літньої кухні, ванни та кладової; проекту забудови земельної ділянки індивідуального житлового будинку АДРЕСА_1; технічного паспорту № 1/28, виданого фізичною особою-підприємцем ОСОБА_6 від 11 березня 2015 року - ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 року (що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, виданим Дусинською сільською радою, Свалявського району, Закарпатської області, актовий запис № 40 від 18.09.1995 року) є забудовником житлового будинок АДРЕСА_1.

Відповідно до довідки № 402 від 11.03.2015 року, виданої виконкомом Дусинської сільської ради Свалявського району, Закарпатської області у будинку АДРЕСА_1 на момент смерті ОСОБА_3 проживали: ОСОБА_1, 1940 року народження (дружина померлого та позивачка); ОСОБА_3, 1969 року народження (син померлого та син позивачки); ОСОБА_4, 1975 року народження (син померлого та син позивачки).

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України - спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України - у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яку за померлим чоловіком та батьком прийняли фактично жінка ОСОБА_1 та сини: ОСОБА_3, ОСОБА_4, однак юридично спадщину не оформили.

Відповідно до ч.1 ст. 1273 ЦК України - спадкоємець за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Відмова від прийняття спадщини повинна мати письмове підтвердження - спадкоємець, який не хоче успадкувати свою частку в майні померлого власника, повинен написати про це заяву.

Відповідно до ч.2 ст. 1274 ЦК України - спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, який є сином померлого та позивачки, не заперечує проти оформлення права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 за своєю матір'ю ОСОБА_1, що стверджується його письмовою заявою від 18.03.2015 року серії НАЕ 986055, нотаріально посвідченою державним нотаріусом Свалявського державної нотаріальної контори та зареєстрованою в реєстрі за № 382.

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, який є сином померлого та позивачки, відмовляється від належної йому частини спадщини на житловий будинок АДРЕСА_1, що стверджується його письмовою заявою від 22.03.2015 року, нотаріально посвідченою нотаріусом Гродненського нотаріального округу (свідоцтво на здійснення нотаріальної діяльності № 276, видане Міністерством юстиції Республіки Білорусь від 16.04.2014 року) та зареєстрованою в реєстрі за № 5-396.

Відповідно роз'яснень Міністерства юстиції України від 13.10.2011 року "Надання правової допомоги у майнових правовідносинах та спадкуванні відповідно до положень Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року (10.11.1994 року Верховною Радою України ратифіковано Конвенцію та 14.04.1995 року набула чинності для України, яка застосовується у відносинах з Республікою Білорусь, Азербайджанською

Республікою, Республікою Узбекистан, Російською Федерацією, Республікою Казахстан, Республікою Таджикистан, Республікою Вірменія, Киргизькою Республікою, Республікою Молдова, Грузією та Туркменістаном - громадяни кожної держав-учасниць (в даному випадку - Республіка Білорусь), а також особи, що проживають на їхніх територіях, користуються на території всіх інших Договірних Сторін по відношенню до своїх особистих і майнових прав таким самим правовим захистом, як і власні громадяни даної Договірної Сторони. Громадяни кожної Договірної Сторони, а також особи, які проживають на їхніх територіях, мають право вільно та безперешкодно звертатися до суду, прокуратури та інших установ кожної Договірної Сторони, до компетенції яких відносяться цивільні, сімейні та кримінальні справи, можуть бути їх учасниками, подавати клопотання, подавати позови і здійснювати інші процесуальні дії на тих самих умовах, що і громадяни кожної Договірної Сторони.

Таким чином, нотаріально посвідчена відмова ОСОБА_4 про відмову від спадщини в Республіці Білорусь та роз'яснення йому вимоги п. 2 ст. 1074 Цивільного кодексу Республіки Білорусь про наслідки відмови від спадщини - не суперечить вимогам законодавства України.

Судом перевірено в судовому засіданні надані позивачкою ОСОБА_1 особисті документи та докази на підтвердження заявленої вимоги:

копія свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3, виданого Миролюбівською сільською радою, Синельниківського району, Дніпропетровської області, відповідний запис № 20 від 27.11.1960 року (зміна прізвища на "ФУРТЬ");

копія паспорту НОМЕР_4, виданого Свалявським РВ УМВС України в Закарпатській області від 09.02.2002 року на особу ОСОБА_1;

копія довідки від 06.01.1999 року про присвоєння ідентифікаційного номера НОМЕР_1 на особу ОСОБА_1, наданої державною податковою інспекцією у Свалявському районі, згідно даних заповнених ОСОБА_1 в обліковій картці;

довідка фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 за № 15 від 11 березня 2015 року - відповідно до якої вбачається, що інвентаризаційна вартість житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 45132,0101 (сорок п'ять тисяч сто тридцять дві гривні).

Відповідно до ст. 346 ч.1 п.11 ЦПК України - право власності припиняється у разі смерті власника.

Відповідно до ст. 392 ЦК України - власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою собою.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України - спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємця).

Відповідно до ст. 1265 ЦК України - спадкування здійснюється за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України - до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1222 ЦК України - спадкоємцями за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Враховуючи, що позивачка є спадкоємицею за законом, вона набула право власності на вищевказаний житловий будинок, однак через відсутність правовстановлюючих документів - немає можливості оформити як приватну власність житловий будинок АДРЕСА_1 у відповідних установах, до компетенції яких входить оформлення права власності, а тому суд доходить висновку, що позов є обґрунтованим, підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 60, 213-215, 292, 293, 294 ЦПК України, ст. 346, 392, 1216, 1218, 1222, 1223 ЦК України, суд, -

Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1, мешканкою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом право власності на житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1, після смерті чоловіка ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга на рішення Свалявського районного суду подається до апеляційного суду Закарпатської області через Свалявський районний суд.

ГОЛОВУЮЧИЙ: Н. М. Жиганська