Справа № 367/1648/15-ц
ІРПІНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2015 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого Кухленка Д.С.,

при секретарі Мельник І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Ірпінського міського суду Київської області при судовому розгляді цивільну справу за заявою ОСОБА_1; заінтересована особа: Ірпінська міська рада Київської області про встановлення факту спільного проживання та прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2. Його матері на праві приватної власності належить житловий будинок АДРЕСА_1 та 1/2 частина будинку АДРЕСА_2. У період з 2007р. по 2013р. включно позивач проживав у будинку АДРЕСА_2, а зареєстрований у належному на праві приватної власності його матері будинку АДРЕСА_1. Мати позивача до смерті проживала у будинку АДРЕСА_2. На час відкриття спадщини позивач проживав разом із спадкодавцем у будинку АДРЕСА_2, таким чином він вважає, що прийняв спадщину після смерті його матері.

Позивач звернувся до нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, однак останній повідомив йому про недостатню кількість інформації на підтвердження факту прийняття спадщини після смерті матері, зокрема проживання разом із спадкодавцем у будинку АДРЕСА_2 та реєстрації у будинку АДРЕСА_1, що на праві приватної власності належить його матері. Зокрема згідно слів нотаріуса позивач має бути зареєстрований на час відкриття спадщини у будинку АДРЕСА_2.

Враховуючи вищевикладене, просив встановити факт постійного проживання ним - ОСОБА_1 разом із спадкодавцем - матір'ю ОСОБА_2 у будинку АДРЕСА_2 на час відкриття спадщини. Також просить встановити факт прийняття позивачем - ОСОБА_1 спадщини, яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Заявник та його представник в судове засідання не з'явилися. До суду надійшла заява від представника позивача з проханням слухати справу у його відсутність, заяву підтримує в повному обсязі, просить її задовольнити.

Представник Ірпінської міської ради Київської області в судове засідання не з'явився. До суду надійшла заява з проханням слухати справу у відсутність їхнього представника і винести рішення у відповідності до діючого законодавства.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає заяву такою, що підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 (а.с.7). Факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтвердження копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 НОМЕР_2 (а.с.8). Матері позивача на праві приватної власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 згідно договору купівлі-продажу від 05.05.1990р. та 1/2 частина будинку АДРЕСА_2, відповідно до договору дарування частини житлового будинку від 31.01.2002р. (а.с.10-11).

Згідно акту обстеження матеріально-побутових умов депутата Ворзельської селищної ради Київської області від 23.02.2015р. встановлено, що у період з 2007р. по 2013р. включно позивач проживав разом із покійною матір'ю ОСОБА_2 будинку АДРЕСА_2 до моменту смерті останньої (а.с.9). На час відкриття спадщини позивач проживав разом із спадкодавцем у будинку АДРЕСА_2, таким чином він прийняв спадщину після смерті своєї матері. Зазначені вище обставини підтверджуються матеріалами цивільної справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України суди розглядають справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Враховуючи норми ч.ч.3, 5 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Нормою п.16 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» заява про встановлення факту прийняття спадщини та місця її відкриття може бути розглянута судом у порядку окремого провадження, якщо орган, який вчиняє нотаріальні дії, не вправі видати заявникові свідоцтво про право на спадщину через відсутність або недостатність документів, що необхідні для підтвердження в нотаріальному порядку факту вступу в управління або володіння спадковим майном.

Виходячи із вище викладеного, суд прийшов до висновку, що заява знайшла своє підтвердження у судовому засіданні і підлягає до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 6-8, 10, 11, 15, 30, 57, 60, 64, 88, 197, 212-215, ч. 1 ст. 256 ЦПК України, ч.2 ст.1223, ч.1 ст.1261, ч.ч.3, 5 ст.1268 ЦК України, суд, -

в и р і ш и в:

Заяву задовольнити повністю.

Встановити факт проживання однією сім'єю ОСОБА_1 із його матір'ю ОСОБА_2 у будинку АДРЕСА_2 на час відкриття спадщини.

Встановити той факт, що ОСОБА_1 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Копію рішення направити заявнику та заінтересованій особі для відома.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Д. С. Кухленко