ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/119/15
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" квітня 2015 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі :

головуючого судді Набудович І.О.

при секретарі Козін В.Є.,Івашків Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Комунального підприємства «Господар Дарницького району м. Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, моральної шкоди та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2013 року позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до КП «Господар Дарницького району м. Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, моральної шкоди та зобов'язання вчинити дії. Свої позовні вимоги обґрунтували тим, що внаслідок невиконання відповідачем своїх обов'язків по приведенню технічного обладнання будинку, зокрема системи водопостачання, водовідведення та централізованого опалення до належного технічного стану відбувається затоплення належної позивачам квартири АДРЕСА_1 протягом останніх 5-ти років. Зазначали про те, що затоплення відбувалося внаслідок незадовільного стану внутрішньобудинкових мереж всього будинку, а представники відповідача відмовлялися складати відповідні акти. Згідно звіту незалежного експерта від 09.10.2013 року вартість прямих збитків, завданих позивачам складає 14 219 грн., які позивачі просили стягнути з відповідача на їх користь по 7109,50 грн. - кожному з позивачів. Також просили стягнути з відповідача моральну шкоду, завдану позивачам внаслідок протиправної бездіяльності відповідача по 1 000 грн. на користь кожного з позивачів та зобов'язати відповідача привести внутрішньобудинкові системи - мережі водопостачання, водовідведення і централізованого опалення будинку АДРЕСА_1 до належного технічного стану. Судові витрати просили покласти на відповідача.

В судовому засіданні позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

В подальшому позивач ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі (а.с. 161).

Представник відповідача проти позовних вимог заперечувала, просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, пояснивши, що утримання внутрішньоквартирних мереж та санітарно-технічних приладів є обов'язком позивачів, як власників квартири. Зазначила, що в житловому будинку АДРЕСА_1, який збудовано у 1954 році капітальний ремонт систем холодного та гарячого водопостачання, водовідведення і центрального опалення не проводився. Претензій щодо неякісного надання або ненадання житлово-комунальних послуг від позивачів до подання позову балансоутримувачу будинку не надходило. Встановити дату залиття було неможливо, так як на момент обстеження сліди залиття були сухими. Також неможливо встановити і достовірну причину залиття у зв'язку зі спливом значного проміжку часу. Крім того, в приміщенні вищерозташованої квартири НОМЕР_4 під час дослідження було встановлено сліди ремонтів на трубопроводі водопостачання, а саме встановлено хомути, що також може свідчити про можливість залиття квартири НОМЕР_3 рідиною з вищерозташованих приміщень квартири НОМЕР_4.

Вислухавши пояснення позивачів , представника відповідача, покази свідків та дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 (а.с. 23-24).

Балансоутримувачем будинку АДРЕСА_1 є КП «Господар Дарницького району м. Києва» .

Актом, складеним 26 вересня 2013 року комісією ЖЕД-221 за участю інженера, майстра ремонтної дільниці, майстра технічної дільниці та позивачів по результатам обстеження квартири АДРЕСА_1 було встановлено, що в приміщеннях кухні, туалету, коридору та ванної кімнати спостерігаються сухі коричневі плями після залиття з вищерозташованої квартири (а.с. 73).

З наданого позивачами звіту експерта ПП «Експертзабезпечення», складеного 09 жовтня 2013 року за результатами огляду об'єкта залиття - квартири АДРЕСА_1 убачається, що при обстеженні було встановлено, що залиття відбулося в результаті затікання рідини з труб системи водопостачання, труб каналізаційних мереж та труб системи центрального опалення. При обстеженні було виявлено, що труби системи водопостачання, труби каналізаційних мереж та труби системи центрального опалення знаходяться в незадовільному стані у зв'язку зі збігом нормативних строків експлуатації (а.с. 16-22).

Як убачається з матеріалів справи, 25.09.2013 року позивачі звернулися до відповідача з проханням відремонтувати пошкоджені труби та батареї, скласти відповідні акти, в яких зазначити причину затоплення та компенсувати витрати, пов'язані з регулярними залиттями їх квартири на протязі останніх 5 років (а.с. 71).

У відповідь на звернення позивачів № 238-Г від 07.10.2013 року КП «Господар Дарницького району м. Києва» зазначили про те, що за результатами комісійного обстеження 26.09.2013 року встановлено, що технічний стан конструктивних елементів та інженерного обладнання квартири НОМЕР_3 знаходяться в задовільному стані, а в приміщеннях кухні, туалету, коридору та в ванній кімнаті спостерігаються сухі коричневі плями після залиття з вищерозташованої квартири (а.с. 72).

Відповідно до висновку експерта КНДІСЕ за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 742/14-43 від 17 листопада 2014 року не виключено, що залиття квартири НОМЕР_3 відбулося внаслідок незадовільного стану мереж (трубопроводів холодного та гарячого водопостачання, трубопроводів центрального опалення, трубопроводів водовідведення (каналізації), оскільки інженерні мережі будинку АДРЕСА_1 на оглянутих ділянках перебували у незадовільному технічному стані і потребували ремонту та заміни.

Факт залиття квартири, що належить позивачам, не оспорюється представником відповідача.

Представником відповідача було надано суду акт обстеження квартири АДРЕСА_1, складений 26.09.2013 року комісією ЖЕД № 221 про те, що в приміщеннях кухні, туалету, коридору та ванної кімнати спостерігаються сухі коричневі плями після залиття з вищерозташованої квартири, та акт, складений 23.01.2015 року про те, що сліди залиття в приміщенні туалету та ванної кімнати відповідають попередньому обстеженню і нових ознак залиття не виявлено. На час перевірки витоків води із інженерних мереж не виявлено.

Крім того, 23.01.2015 року комісією ЖЕД № 221 в присутності співвласника квартири ОСОБА_5 складено акт обстеження інженерних мереж квартири АДРЕСА_5 про те, що в приміщенні туалету встановлено сліди ремонтів (хомут) на трубопроводі квартирної мережі холодного водопостачання. Інших пошкоджень трубопроводів водопостачання і каналізації не виявлено, а інженерне устаткування знаходиться в справному стані (а.с. 164).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, за змістом зазначених норм права, особа, яка звертається до суду з позовом про відшкодування шкоди, має довести факт заподіяння шкоди та її розмір, а відповідач має довести, що шкоду завдано не з його вини.

Заперечуючи свою вину в залитті належної позивачам квартири, представник відповідача посилається на те, що згідно з висновком експерта характер та місце розташування пошкоджень опоряджувальних покриттів конструкцій в приміщеннях квартири позивачів свідчать про те, що такі пошкодження могли утворитися внаслідок залиття рідиною з вищерозташованих приміщень або конструкцій будівлі, а встановити достовірну причину залиття неможливо у зв'язку зі спливом часу. Посилається також на те, що у період з 2010-2013 року ремонт внутрішньобудинкових мереж не проводився, що виключає можливість залиття квартири позивачів рідиною з конструкцій будівлі.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6, яка працює інженером ЖЕД 221 показала, що при проведенні обстеження квартири АДРЕСА_1 були видимі сухі рижі плями, вологих плям не спостерігалося. Інженерні мережі знаходилися в задовільному стані, витоків встановлено не було, звернень від позивачів, коли текла вода, до них не надходило. Вищерозташовану квартиру НОМЕР_4 також обстежили, витоків з інженерних мереж не спостерігалося, було виявлено заміну на трубопроводі холодного водопостачання в приміщенні туалету (хомут). Також пояснила, що проведення капітального ремонту, в тому числі заміна інженерних мереж повинно відбуватися один раз в 40 років за бюджетні кошти, але в будинку АДРЕСА_1 капітальний ремонт з моменту його забудови не проводився.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5, який мешкає в квартирі АДРЕСА_5 показав, що сусідку з квартири НОМЕР_3 постійно заливає, і до нього неодноразово з цього приводу приходили співробітники ЖЕД. Частіше залиття відбувається ввечері, коли більшість мешканців будинку, повернувшись з роботи, починають більше використовувати води. Труби в будинку не змінювали років 60, вони повністю протікають, а працівники ЖЕД на звернення мешканців будинку мають можливість тільки встановити хомути в місці протікання води, тому йому довелося самостійно проводити ремонтні роботи. Також зазначив, що у ванній кімнаті у нього в квартирі сухо, а у сусідів мокра стеля.

Крім того, факт неодноразового залиття в квартирі АДРЕСА_1 підтвердила в судовому засіданні свідок ОСОБА_7, яка мешкає в квартирі АДРЕСА_7, та фактично надала покази, ідентичні показам свідка ОСОБА_5

Разом з тим, суд вважає, що надані відповідачем акти комісійного обстеження не підтверджують беззаперечну відсутність вини відповідача в заподіянні шкоди позивачам.

Доводи відповідача в тій частині, що висновком судової експертизи прямо не встановлено причину залиття та безпосередню вину відповідача в залитті приміщень не спростовують того ж самого висновку, яким, в тому числі, не виключається можливість залиття квартири НОМЕР_3 внаслідок незадовільного стану інженерних мереж будинку АДРЕСА_1.

Належних та допустимих доказів на підтвердження факту залиття квартири позивачів власником квартири АДРЕСА_5, відповідачем всупереч ст. ст. 10, 60 ЦПК України також не надано.

Згідно із ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати , яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробить для відновлювального свого порушеного права ( реальні збитки).

Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення тих пошкоджень, що виникли внаслідок залиття рідиною, і відновлення попереднього технічного стану конструктивних елементів та їх опоряджувальних покриттів квартири НОМЕР_3 згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи становить 10368 грн.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення речі.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, що відповідачем в належний спосіб не доведено відсутність причинно-наслідкового зв'язку між діями та/або бездіяльністю відповідача та завданої позивачам шкоди, а, відтак, відповідальність за заподіяння такої шкоди має нести відповідач, що не суперечить положенням матеріального закону.

Таким чином, з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню матеріальна шкода в розмірі 10368 грн., по 5 184 грн. на користь кожного з позивачів та витрати на проведення судової експертизи в сумі 4896 грн., по 2 448 грн. на користь кожного з позивачів.

Що стосується вимоги позивачів про відшкодування моральної шкоди, суд вважає, що такі вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: зокрема: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

У пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди (зі змінами та доповненнями) роз'яснено, що під моральної шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю.

Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами та доповненнями, згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених позовних вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних та фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховуючи характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди.

Враховуючи характер завданих позивачам моральних страждань та виходячи з принципів об'єктивності, розумності та справедливості, суд вважає можливим визначити розмір відшкодування моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача у розмірі по 500 грн. на користь кожного з позивачів.

Що стосується позовних вимог в частині зобов'язання відповідача вчинити дії, а саме привести внутрішньобудинкові системи будинку АДРЕСА_1 до належного технічного стану, суд вважає їх такими, що задоволенню не підлягають з огляду на те, що обраний позивачами спосіб захисту не відповідає характеру порушеного права позивачів, виходячи з положень ст.16 ЦК України.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача ОСОБА_2 підлягає стягненню судовий збір в сумі 229 грн. 40 коп.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 57, 59, 60, 88, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, на підставі ст.ст. 16, 22, 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Комунального підприємства «Господар Дарницького району м. Києва» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, моральної шкоди та зобов'язання вчинити дії - задовольнити частково.

Стягнути з Комунального підприємства «Господар Дарницького району м. Києва» на користь ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) матеріальну шкоду в розмірі 5 184 (п'ять тисяч сто вісімдесят чотири) грн., витрати на проведення експертної оцінки в сумі 2 448 (дві тисячі чотириста сорок вісім) грн., моральну шкоду в сумі 500 (п'ятсот) грн., судовий збір в сумі 229 (двісті двадцять дев'ять) грн. 40 коп.

Стягнути з Комунального підприємства «Господар Дарницького району м. Києва» на користь ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2) матеріальну шкоду в розмірі 5 184 (п'ять тисяч сто вісімдесят чотири) грн., витрати на проведення експертної оцінки в сумі 2 448 (дві тисячі чотириста сорок вісім) грн., моральну шкоду в сумі 500 (п'ятсот) грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: І.О. Набудович