Справа №667/7336/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2015 року м. Херсон

Комсомольський районний суд м. Херсона у складі:

головуючого - судді Скрипник Л. А.,

за участю секретаря - Скакун Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Херсонської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Третя Херсонська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до відповідача якою, із урахуванням уточнення позовних вимог, просила визнати за нею право власності на домоволодіння АДРЕСА_1, із господарськими будівлями та спорудами, що складається з житлового будинку літ. «А», житловою площею 41,6 кв.м. та загальною площею 81,3 кв.м., сараю літ. «Б», гаражу літ. «В», водопроводу № 1, огорожі №№ 3, 4 в порядку спадкування після смерті батька ОСОБА_3, що помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року.

Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_9 року померла мати позивача ОСОБА_4, а ІНФОРМАЦІЯ_8 року помер батько позивача ОСОБА_3. При цьому за життя батьки позивача перебували у шлюбі, а саме у період з 23.08.1957 р.н. по день смерті матері, тобто по ІНФОРМАЦІЯ_9 року, через що, вважає що спірне житлове приміщення є спільною сумісною власністю її батьків. Так, після смерті батьків позивача відкрилась спадщина, що складається із спірного домоволодіння. Так після смерті матері відкрилась спадщина на ? частину такого спірного домоволодіння, яку позивач прийняла шляхом подання заяви до відповідної нотконтори, проте свідоцтва про право на спадщину не отримала. Разом із тим батько за життя після смерті матері вважається таким, що у встановленому законом порядку прийняв спадщину, оскільки мешкав із матір'ю до її смерті, та після її смерті протягом шести місяців у спірному домоволодінні, проте він також свідоцтва про право власності на вказану частину не отримав. Таким чином вважає, що титульним володільцем спірного домоволодіння після смерті матері є її батько. Окрім того, зазначає, що після смерті батька вона також звернулась із заявою до нотконтори про прийняття спадщини, а саме спірного домоволодіння, проте у вчиненні вказаної дії їй було відмовлено оскільки на підставі довіреності від імені батька ОСОБА_3 спірне домоволодіння було відчужене відповідачу-1 по справі ОСОБА_2, на підставі договору купівлі-продажу, який разом із тим за рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 03.07.2013 року, яке набрало чинності 10.10.2013 року, було визнано недійсним. Зазначає, що наразі реєстрація права власності на спірне нерухоме майно за ОСОБА_2 наразі скасована, що підтверджується витягом про реєстрацію прав власності на таке майно від 24.10.2014 року. Таким чином вважає, що наразі наявне порушення її прав на спірну нерухомість, які вона просить захистити у визначений у позові спосіб, із урахуванням уточнених позовних вимог.

У судовому засіданні представник позивача за довіреністю ОСОБА_5 позовні вимоги підтримала у повному обсязі, із урахуванням наданих суду уточнень, та просила їх задовольнити.

Представник відповідача-1 ОСОБА_2 - за довіреністю ОСОБА_6 щодо задоволення позовних вимог фактично не заперечував, враховуючи обставини справи з приводу скасування договору купівлі-продажу спірного нерухомого майна на його довірителя, вказуючи про те, що спірні питання з приводу нерухомого майна його довіритель має намір вирішувати із новим володільцем такого майна.

Представники відповідача-2 Херсонської міської ради та третьої особи по справі у судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку, заяв про розгляд справи у відсутність представників вказаних осіб а також письмових заперечень з приводу позовної заяви до суду не надходило.

Заслухавши пояснення представників сторін, що з'явились у судове засідання, дослідивши доводи позовної заяви та перевіривши їх поданими сторонами доказами суд приходить до наступних висновків та відповідних ним правовідносин.

Так судом встановлено, що на підставі договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки, посвідченого 04.12.1958 року Першою Херсонською держнотконторою за р. № 2-15986 а також акту прийняття індивідуального домоволодіння, затвердженого рішенням Комсомольського райвиконкому 23.01.1967 року за № 16/2 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 належала ціла частина домоволодіння АДРЕСА_1.

Згідно свідоцтва про одруження від 23.08.1957 року ОСОБА_3 одружився із ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3, через що остання отримала прізвище «ОСОБА_4».

Як вбачається зі свідоцтва про народження від 25.08.1968 року та свідоцтва про одруження від 22.02.1986 року позивач по справі є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

Як встановлено дослідженням домової книги, по буд. АДРЕСА_1, ОСОБА_3 мешкав за адресою спірного домоволодіння разом із дружиною ОСОБА_4, як на час набуття першим права власності на спірне домоволодіння так і на час смерті останньої.

Також з довідки виданої Третьою Херсонською державною нотаріальною конторою 02.08.2014 року за вих. № 741/01167 судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 позивач, як донька померлого, звернулась із заявою про прийняття спадщини, що складається зі спірного домоволодіння, проте позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на таке домоволодіння, оскільки встановлено право власності за іншою особою - ОСОБА_2.

Окрім того, дослідженням судом спадкових справ № 235/2012 після смерті ОСОБА_4 та № 143/2014 після смерті ОСОБА_3 встановлено обставини, що підтверджують родинні стосунки вказаних осіб як чоловіка та дружини та звернення у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_3 лише позивача по справі як спадкоємця першої черги.

Окрім того, судом встановлено, що за договором купівлі-продажу від 02.08.2012 року зареєстрованого та посвідченого у встановленому законом порядку право власності на спірне домоволодіння набув ОСОБА_2, проте, рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 03.07.2013 року, яке набрало законної сили у встановленому законом порядку, вказаний договір було скасовано, на підставі чого, як вбачається із дослідженого судом витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, відомості про право власності на спірне майно за ОСОБА_2 було виключено.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов'язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

За приписами ст. 182 ЦК України державній реєстрації підлягають зокрема припинення права власності на нерухоме майно.

Також дослідженням судом домової книги на спірне домоволодіння та довідки виданої обслуговуючою організацію вказаного домоволодіння, що міститься в матеріалах спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_3 судом не встановлено наявності інших осіб, відповідно першої черги спадкування після померлого, якою є позивач по справі, які б мали право на обов'язкову частку у спірному домоволодінні в порядку спадкування за законом. При цьому судом встановлено, що на момент смерті ОСОБА_3 право користування спірним домоволодінням мали ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_5 відповідно онука та правнук спадкодавця, проте розглядувані судом правовідносини, із урахуванням ступеню спорідненості їх зі спадкодавцем, не зачіпають права зазначених осіб з приводу спірного домоволодіння.

За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу, відповідно до якої черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити прав спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов'язкову частку у спадщині. Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 1 , 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

При цьому згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини справи, зокрема те, що позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті спадкодавця - власника спірного домоволодіння, яка звернулась із відповідною заявою про прийняття спадщини у встановленому законом порядку, та беручи до уваги те, що останній було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини з підстав того, що власником спірного домоволодіння було встановлено іншу особу, проте право власності якої щодо такого домоволодіння скасовано у встановленому законом порядку, суд приходить до переконання про законність та обґрунтованість позовних вимог та відповідно про наявність підстав до їх задоволення із урахуванням уточненої редакції позову.

Склад спірного домоволодіння, про який вказує позивач у розглядуваному судом позові, підтверджується дослідженою судом технічною документацією на таке домоволодіння.

Питання щодо розподілення судових витрат по справі суд вирішує із урахуванням приписів ст. 88 ЦПК України.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 5-11, 60, 86, 88, 174, 208, 209, 213, 214, 215, 294 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Херсонської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Третя Херсонська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, - задовольнити у повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6 право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та прибудовами, що складається з житлового будинку літ. «А», житловою площею 41,6 кв.м., загальною площею 81,3 кв.м., сараю літ. «Б», гаражу літ. «В», водопроводу № 1, огорожі № 3, 4 в порядку спадкуванням за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Херсонської області через Комсомольський районний суд м. Херсона.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. А. Скрипнік