№ 2-п-304/15
(№ 760/5594/15-ц)
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.12.2015 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Бобровник О. В.

при секретарі Яковенко Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 13.10.2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Соломянської РДА в м. Києві, ОСОБА_1 третя особа Реєстраційна служба ГУЮ у м. Києві - про визнання недійсним свідоцтва про право власності, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 13.10.2015 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Соломянської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_1, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві - про визнання недійсним свідоцтва про право власності.

Відповідач ОСОБА_1 мотивувала свою заяву тим, що заочним рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 13.10.2015 року задоволено позов ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_1 про визнання недійсним свідоцтва про право власності.

ОСОБА_1 в поданій заяві посилається на те, що головуючий був повідомлений про обставини, що свідчать про поважність причин її неявки в судове засідання та не мав достатніх підстав для постановлення ухвали про заочний розгляд справи, оскільки вона клопотала про проведення судового засідання зі її відсутності.

Також заявник ОСОБА_1 зазначила, що суд не розглянув її клопотання про об'єднання в одне провадження вимог за зустрічним та первісним позовом та зустрічний позов про усунення перешкод та виселення, що призвело до того, що суд не взяв до уваги докази, якими вона обґрунтовувала свої заперечення проти вимог позивачів.

У зв'язку із зазначеним, представник заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_5 просив суд заяву ОСОБА_1 задовольнити, скасувати заочне рішення по справі, справу призначити до розгляд в загальному порядку.

Представник Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації зачву про перегляд заочного рішення підтримала.

Представник позивачів заперечував проти задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши подану заяву та матеріали справи, приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення відсутні з огляду на наступне.

Заочним рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 13.10.2015 року задоволено позов ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_1, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві - про визнання недійсним свідоцтва про право власності.

Клопотання відповідача ОСОБА_1 про об'єднання в одне провадження вимог за зустрічним та первісним позовом було подане до суду, але до нього не було долучено зустрічної позовної заяви.

Зустрічна позовна заява до матеріалів цивільної справи за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_1, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції в м. Києві - про визнання недійсним свідоцтва про право власності була долучена 13.10.2015 о 10:50 годині.

При цьому, розгляд справи по суті та ухвалення заочного рішення було здійснено 13.10.2015 о 10:00 годині, тобто за 50 хвилин до отримання судом зустрічної позовної заяви відповідача ОСОБА_1

Водночас суд роз'яснює відповідачу ОСОБА_1 про те, що вона не позбавлена права подати позовну заяву про усунення перешкод та виселення в загальному порядку, визначеному ст.ст.118-120 ЦПК України.

Як вже зазначалося вище - відповідач ОСОБА_1 не з'явилася у вказане судове засідання 13.10.2015 року по розгляду зазначеної цивільної справи, при цьому, про причини неявки відповідача, як і про причини не повідомлення суду про наявність таких причин неявки, суд не був повідомлений.

Проте, зокрема, з поштових відправлень та розписки у рекомендованому листі вбачається, що відповідач належним чином, в тому числі, завчасно була повідомлена судом про вказану дату, час та місце розгляду справи Солом'янським районним судом м. Києва поштою - рекомендованим листом із повідомленням за адресою її місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Представник відповідача Соломянської районної в м. Києві державної адміністрації у судове засідання 13.10.2015 року по розгляду зазначеної цивільної справи не з'явився. При цьому, про причини неявки представника відповідача, як і про причини не повідомлення суду про наявність таких причин неявки, суд не був повідомлений.

Відповідно до положень ст.1 ЦПК України - завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

При цьому, відповідно до положень ч.1 ст.157 ЦПК України - суд розглядає цивільні справи, зокрема, вказаної категорії протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження по справі.

Відповідно до положень ч.3 ст.27 ЦПК України - особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права.

Крім того, судом враховано, що в силу вимог п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції (параграф 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»). Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, з положень п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України вбачається, що суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому законом порядку про час і місце судового розгляду, виключно у випадку якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

Враховуючи, що відповідно до положень ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за умови наявності сукупності обставин - а) що відповідач не з'явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і б) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а також, що відсутні вищевказані обставини, які викладені у вищевказаному пункті, умовно позначеному літерою а), суд вважає, що вказана заява про перегляд заочного рішення не може бути задоволена в силу імперативного характеру зазначеної правової норми, при цьому, обґрунтування цієї заяви щодо висновків суду по суті вищевказаних позовних вимог не спростовує такого висновку суду.

З огляду на наведене вище, з урахуванням того, що заявниками не було доведено обставин, на які заявник посилався при зверненні до суду із заявою про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви.

Керуючись ст. ст.. 228-232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 13.10.2015 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Соломянської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_1, третя особа: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві - про визнання недійсним свідоцтва про право власності.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: