Справа № 234/938/15-ц
Провадження № 2/234/1267/15
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2015 року місто Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Чернобай А.О.,

при секретарі Науменко А.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської радипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

29.01.2015 року до Краматорського міського суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Краматорської міської радипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Із позову вбачається, що ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.Після смерті брата позивача залишилася спадщина, а саме: ? частки житлового будиноку та земельної ділянки, розташованих за адресою: АДРЕСА_1. Спадкоємців першої черги за законом не має, позивач є спадкоємцем другої черги, інших спадкоємців немає. Позивач до нотаріальної контори протягом встановленого строку не звертався, оскільки у місті проводилася антитерористична операція та позивач виїхав із міста у цілях безпеки. 08.12.2014 року позивач повернувся з РФ та дізнався про смерть свого брата, що стало причиною серцевого нападу та його госпіталізації. 12.01.2015 року позивача було виписано із лікарні. На теперішній час позивач звернувся до нотаріуса, але йому було відмовлено у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Вважає причину пропуску поважною. У цей час позивач бажає прийняти спадщину та йому необхідно одержати свідоцтво про право на спадщину. Просить суд визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Позивач у судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, просив справу розглядати у його відсутність та позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, але надав заяву до суду з проханням справу слухати у його відсутність та проти задоволення позову не заперечував.

Згідно ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Проаналізувавши в сукупності зібрані в справі докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краматорського міського управління юстиції у Донецькій області серія НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 9).

Згідно свідоцтва про народження батьками позивача ОСОБА_1 та померлого ОСОБА_2 є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 11)

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ? частки житлового будинку АДРЕСА_1 належить померлому ОСОБА_2 - рідному брату позивача. (а.с. 12)

Постановою про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину від 27.01.2015 року нотаріусом відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 у зв'язку з тим, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 10)

Згідно витягу зі спадкового реєстру відсутня спадкова справа до майна померлого ОСОБА_2 (а.с. 29 - 30).

Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Таким чином, ОСОБА_1 відповідно до ст. 1262 ЦК України є спадкоємцем другої черги після померлого ОСОБА_2.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що спадкоємець своєчасно спадщину не прийняв через те, що він був вимушений виїхати із м. Краматорська у зв'язку з проведенням на території міста антитерористичної операції, після повернення до міста позивач лікувався та лежав у лікарні, що підтверджується наданими епікризами та довідками (а.с. 13 - 14).

Фактично, як встановлено в судовому засіданні, з моменту смерті рідного брата позивача ніхто, окрім нього, до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини не звернувся, жодна особа, відповідно до наданих доказів, окрім позивач не претендує на прийняття спадщини, спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, а відповідач не заперечує протии позову.

Суд також враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов'язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов'язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням двохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такого висновку суд дійшов і враховуючи правову позицію, яку висловив Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм частини 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Суд вважає, що викладені у позові обставини доведені належними доказами, а тому приходить до висновку, що встановлений строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини.

За таких обставин, слід визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком у два місяця, з дня набрання рішення законної сили.

Керуючись ст.. 8, 10, 60, 212, 214, 215 ЦПК України, ст.. 1272 ЦК України, -

ВИРИШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Краматорської міської радипро визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк тривалістю два місяця для прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Строк для прийняття спадщини починається з моменту набрання рішення законної чинності.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Апеляційного суду Донецької області через Краматорський міський суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:

Рішення ухвалене й надруковано у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі

Суддя: