СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/1371/15
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2015 року Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Зайця Т.О. при секретарі Ковтун М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

24.09.2014 року ОСОБА_1 звернулася з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті її матері ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2, після смерті якої відкрилась спадщина на 2/5 частини двокімнатної квартири АДРЕСА_1. Все життя і на момент смерті спадкодавця позивач проживала і продовжує проживати в зазначеній квартирі. У встановлений строк позивач спадщину не прийняла через свою правову необізнаність, а також у зв'язку із тим, що займалася пошуком документів, що підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем. Посилається на поганий емоційний стан після смерті матері, внаслідок чого погіршився її стан здоров'я, на відновлення якого знадобилось багато часу.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29.09.2014 року позовну заяву ОСОБА_1 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, повернуто позивачу (а. с. 16). Ухвалою апеляційного суду м. Києва від 18.11.2014 року ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 29.09.2014 року скасовано та передано питання на новий розгляд до суду першої інстанції (а. с. 29). Справу передано головуючому судді 03.12.2014 року.

Позивач в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Також зазначила, що в установлені строки вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у прийнятті заяви через відсутність документів, що підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем.

Відповідач і третя особа в судове засідання не з'явилися, подали заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, про що складено відповідний актовий запис №3110, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1, виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві (а. с. 5).

Позивач є донькою померлої. Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_2 від 16.08.2013 року (а. с. 7) та свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_3 від 10.04.2008 року (а. с. 9).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме, на частину квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 27.03.1998 року, квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_2 та членам її сім'ї - ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_6 по 1/5 частині кожному (а. с. 10 - копія свідоцтва).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 31.03.2008 року, серії ВКІ №140594 (а. с. 11), ОСОБА_3 успадкувала після смерті ОСОБА_4 1/5 частину квартири під АДРЕСА_1

При зверненні позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, державний нотаріус 12 КДНК виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а. с. 8 - копія постанови).

Позивач зазначає, що в установлені строки вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у прийнятті заяви через відсутність документів, що підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем. Щодо подальших зволікань із поданням заяви посилається на правову необізнаність, тривалий час відновлення документів, що підтверджували б родинні відносини з померлою, станом здоров'я.

При вирішенні даного спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз'яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З пояснень позивача вбачається, що в установлені строки вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але їй було повідомлено про необхідність надання документів, що підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем. У зв'язку із зазначеним, позивач 16.08.2013 року повторно отримала свідоцтво про народження для підтвердження родинних зв'язків із спадкодавцем. Подальші зволікання із поданням заяви про прийняття спадщини пов'язані з правовою необізнаністю, а також переживаннями, пов'язаними із втратою близької людини.

Однією із причин пропуску строку звернення до суду позивач також зазначає те, що вона постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а тому вважала, що прийняла спадщину в силу закону, проте належні докази спільного проживання відсутні, у зв'язку із чим була змушена звертатися із заявою про прийняття спадщини.

Беручи до уваги зазначені обставини, суд вважає, що у спадкоємця були об'єктивні, істотні труднощі на вчинення відповідних дій, а тому позов підлягає задоволенню..

Керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 15, 30, 57, 60, 209, 212-215, 218, 223, 292, 294 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті її матері ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги та може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Повний текст рішення виготовлено 16.02.2015 року.

СУДДЯ: Т.О. ЗАЄЦЬ