Справа № 752/901/15-ц
Провадження № 2/752/2301/15
У Х В А Л А

26.05.2015 року м.Київ

Голосіївський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Сальникової Н.М.,

секретаря Олійник А.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позивач та відповідач, належним чином повідомлені про день, час та місце судового розгляду, що вбачається зі зворотнього поштового повідомлення (а.с.39), в судове засідання, призначене на 06.05.2015 та 26.05.2015 року позивач не з'явилась.

В судове засідання, призначене на 26.05.2015 року позивач, відповідно до ст. 76 ч. 3 ЦПК України, належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, що вбачається зі зворотнього поштового повідомлення (а.с. 39), не з'явилась. Заяви про розгляд справи за їх відсутність не надходило.

Враховуючи те, що сторони в судове засідання не з'явилися, на підставі ст. 197 ЦПК ч. 2 України розгляд справи здійснювався без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до ст. 27 ч. 3 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

За встановлених обставин, суд дійшов висновку, що 26.05.2015 року позивач повторно не з'явилась в судове засідання.

Відповідно до вимог, передбачених ст. 169 ч. 3 ЦПК України, ст. 207 ч. 1 п. 3 ЦПК України (в редакції Закону № 2453-VI (2453-17) від 07.07.2010) у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, законодавцем встановлено, що при повторній неявці позивача в судове засідання причина неявки в судове засідання не має значення для суду і в разі навіть поважної причини при повторній неявці в судове засідання, якщо від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, обов'язок суду залишити позовну заяву без розгляду.

За встановлених судом обставин, коли позивач належним чином повідомлений, повторно 26.05.2015 року не з'явився в судове засідання і від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи ст. 6 п. 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця.

У зв'язку з наведеним, залишення заяви без розгляду відповідно до ст. 207 ч. 1 п. 3 ЦПК України не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст.169 ч. 3, ст. 207 ч. 1 п. 3 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя