У Х В А Л А

іменем україни

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ (ЗАЯВИ) БЕЗ РУХУ

16.02.2015 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву представника позивача ТзОВ «Вердикт Фінанс» - Муха П.В. до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави шляхом його продажу від імені боржника,-

встановив:

Представник позивача ТзОВ «Вердикт Фінанс» - Муха П.В. звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави шляхом його продажу від імені боржника.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.4 ст.119 ЦПК України заява повинна відповідати іншим вимогам, встановлених законом.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Питання проведення та оформлення безготівкових рахунків регулюється Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою Постановою НБУ №22 від 21.04.2004 р.:

Відповідно до п. 1.13 Інструкції, ця Інструкція встановлює правила використання під час здійснення розрахункових операцій таких видів платіжних інструментів: платіжного доручення (додаток 2)

Відповідно до п. 2.7 Інструкції примірник розрахункового документа (незалежно від способу його виготовлення), реєстр платіжних вимог, які залишаються в банку, мають містити відбиток печатки (якщо картка із зразками підписів та відбитка печатки містить відбиток печатки) і підписи/підпис відповідальних/ої осіб/особи.

Відповідно до п.2.8 Інструкції, під час підписування розрахункового документа не дозволяється використання факсиміле, а також виправлення та заповнення розрахункового документа в кілька прийомів.

Відповідно до п. 42 ч. 2 Додатку 8 до інструкції, одним з обов'язковим реквізитом розрахункового документу розрахунковий документ засвідчується підписами керівника (його заступника) і головного бухгалтера (його заступника) банку або підписами уповноважених осіб згідно з внутрішніми нормативними документами банку та відповідального виконавця банку.

Відповідно до п.п. 50 Додатку 8 до інструкції, у розрахунковому документі зазначається дата отримання банком платника розрахункового документу, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку.

Таким чином, платіжне доручення оформлено з порушенням вимог Інструкції, а саме: не містить підписів керівника, головного бухгалтера банку, а тільки підпис невідомої особи, про яку не зазначено чи є керівником банку або його головним бухгалтером, а тому не може бути прийнято судом як належний доказ сплати судового збору.

Тому слід надати до суду за формою, встановленою Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою постановою Національного банку України за № 22 від 21.01.2004 року, із зазначенням у платіжних дорученнях обов'язкових для заповнення реквізитів як то: підписів відповідального виконавця, відбитків штампа банку, відміток про дату реєстрації банком платіжного доручення про сплату платежів до бюджету, яким незалежно від дати складання платником цього платіжного доручення, є заповнення в платіжному документі реквізиту "Дата надходження", платіжні документи у підтвердження як цієї оплати.

Крім того згідно платіжних доручень № 240-244 встановлено, що позивач сплатив судовий збір у сумі 1385,29 грн., 121,80 грн., 243,60 грн., 243,60 грн. та 243,60 грн. - 28.02.2014 р., а позовну заяву подано 08.02.2015 р.

Вказане вище, ставить під сумнів, правильність сплати судового збору при подачі позовної заяви в суд, яка подана 08.02.2015 року. Оскільки згідно ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом; повернення заяви або скарги; відмови у відкритті провадження у справі; залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям позивача або за його клопотанням) та закриття провадження у справі. Разом з тим, позивач не вказує чи звертався до суду з позовними вимогами до відповідача в суд.

Тобто у разі повернення позовної заяви, слід звернутись з заявою про повернення сплачених коштів (судовий збір) до суду який повернув позовну заяву подану раніше.

Відповідно до п. 8 Роз'яснень, що містяться у листі Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 27.09.2012 № 10-1386/0/4-12 "Про деякі питання практики застосування ЗУ "Про судовий збір" якщо позовну заяву було залишено без розгляду з підстав, передбачених ч.1 ст.207 ЦПК України, а позивач у порядку ч.2 цієї статті знову звернувся до суду з позовом в загальному порядку, він вправі використати при цьому первісний документ про сплату судового збору, але за умови, що суму відповідного збору йому не було повернуто. За наявності сумнівів у тому, чи було здійснено таке повернення, суд має право витребувати у позивача належні докази( зокрема довідку органу Державної казначейської служби України про те, що сума судового збору позивачеві з Державного бюджету України не поверталась).

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву представника позивача ТзОВ «Вердикт Фінанс» - Муха П.В. до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави шляхом його продажу від імені боржника - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви до 01 березня 2015 року, але не більше п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца