Провадження № 2/201/2972/2015
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне, впорядку гл. 8 розділу ІІІ ЦПК України)

08 грудня 2015 року Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Ходаківського М.П.,

за участі секретаря - Поддєлкової К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Дніпропетровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини-,

В С Т А Н О В И В:

Позивач у серпні 2015 року звернулася до суду з вищезазначеним позовом. В обґрунтування своїх вимог посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3, після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді квартири, що належала йому на праві власності та в якій він був зареєстрований та проживав на момент своєї смерті, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. В травні 2015 року позивач звернулася до Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори з заявою про вчинення нотаріальної дії - про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, 07 травня 2015 року нотаріусом Першої дніпропетровської нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що позивачем пропущено шестимісячний строк для її прийняття. У зв'язку з чим позивач вимушена звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач надала до суду заяву, в якій позов підтримала та просила розглянути справу за її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач до суду не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, що є підставою для вирішення справи без його участі у заочному порядку.

Представник Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори надав суду заяву, в якій просив справу розглянути за їх відсутності, рішення винести на свій розсуд.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом державної реєстрації смерті реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції від 06 березня 2015 року (а.с. 18).

Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири, що належала йому на праві власності та в якій він був зареєстрований та проживав на момент своєї смерті, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлим батьком ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 19 лютого 2015 року (а.с. 16).

У травні 2015 року позивач звернулася до Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори із заявою про вчинення нотаріальної дії - про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

07 травня 2015 року нотаріусом Першої дніпропетровської нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що позивачем пропущено шестимісячний строк для її прийняття (а.с. 24).

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є дітьми померлого, а отже спадкоємцями першої черги за законом після смерті батька ОСОБА_3, який не залишив заповіту.

Судом була витребувана спадкова справа, яка була відкрита після смерті ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Зі спадкової справи вбачається, що після смерті ОСОБА_3 спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини прийняв лише відповідач ОСОБА_2 Позивач ОСОБА_1 у встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини не подала, зі спадкодавцем на час смерті постійно не проживала, а тому нотаріус вірно відмовив ОСОБА_1 та надала їй постанову, в якій вказала, що остання пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини та роз'яснила, що остання має право звернутися до суду про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

В якості обґрунтування поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини позивач зазначає, що вона багато років зареєстрована та фактично проживає в місті Полтава, та на час смерті свого батька і по теперішній час має проблеми зі станом здоров'я. Крім того у неї були відсутні будь - які документи, які необхідні для оформлення спадщини.

Відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини позивачем було пропущено без поважних причин.Жодних переконливих доводів неможливості вчинення таких дій протягом шести місяців позивачем не надано.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справи суд зазначає, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим надання доказів позивачем про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, не сприятливі погодні умови.

Аналізуючи надану позивачем довідку (виписку) лікувального закладу про захворювання слід зазначити, що при лікуванні їй рекомендовано вживання ліків та проходження УЗ-дослідження, тобто будь - яких непереборних, істотних труднощів ці рекомендації та дії для прийняття спадщини не містять.

Інших причин на підтвердження поважності пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивачем не зазначалось.

Ураховуючи вищенаведене, суд не вбачає підстав для задоволення позову, оскільки у ОСОБА_1 відсутні підстави поважності пропуску строку для прийняття спадщини.

При вирішенні цього спору судом відповідно до приписів ст. 360-7 ЦПК України враховано висновки, викладені в постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15, згідно з якими за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). За змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як встановлено судом, таких обставин позивачем не наведено і доказів або посилання на докази суду не надано, а вказані позивачем підстави для поновлення строку для прийняття спадщини до указаних обставин не відносяться, у зв'язку із чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 169, 212, 213, 215, 224-226 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - Перша Дніпропетровська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини відмовити.

Позивач має право оскаржити заочне рішення у загальному апеляційному порядку.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, що може бути подана протягом десяти днів з дня отримання ним копії рішення. Без попереднього подання такої заяви заочне рішення оскарженню відповідачем в апеляційному порядку не підлягає.

У випадку відмови в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення, воно може бути оскаржене відповідачем у загальному апеляційному порядку, при цьому строк апеляційного оскарження відраховується з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає чинності після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя М.П.Ходаківський