Справа № 360/1023/14 Головуючий у І інстанції Міланіч А. М.
Провадження № 22-ц/780/625/15 Доповідач у 2 інстанції Фінагєєв
Категорія 38 03.02.2015
УХВАЛА

Іменем України

03 лютого 2015року м. Київ

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах

Апеляційного Суду Київської області в складі:

Головуючого судді: Фінагєєва В.О.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Яворського М.А.,

за участю секретаря: Бевзюк М.М.

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1, ОСОБА_2 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 24 листопада 2014 року у справі за позовом ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 до ОСОБА_1, треті особи: Бородянська районна державна нотаріальна контора, Управління Держземагенства у Бородянському районі Київської області про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_5, Бородянська районна державна нотаріальна контора, Реєстраційна служба Бородянського районного управління юстиції Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2014 року позивач ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом та просила визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину, видане відповідачу ОСОБА_1, визнати за ОСОБА_4 право власності на 1/2 частину спірного будинку та 1/2 частину земельних ділянок площею 0,15 га і 0,0058 га в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6 Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_6, який є батьком ОСОБА_4 Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на жилий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1785 га, з яких 0,15 га призначені для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд, а 0,0285 га для ведення особистого селянського господарства, які знаходяться за тією ж адресою, які він успадкував після смерті своєї матері ОСОБА_7 Однак, коли 19 лютого 2012 року ОСОБА_4 звернувся до Бородянської районної державної нотаріальної контори, то нотаріус йому повідомив, що спадщину після смерті ОСОБА_6 прийняла його рідна сестра - відповідачка по справі ОСОБА_1, яка приховала від нотаріуса факт існування спадкоємця першої черги, та отримала свідоцтво про право на спадщину.

Також рішенням Бородянського районного суду від 16 серпня 2013 року за відповідачкою визнано право власності на вищезазначену спадкову земельну ділянку, однак рішення позивачем було оскаржене до апеляційного суду Київської області, який відмовив у задоволенні позову але відповідач встигла здійснити реєстрацію у Державному земельному кадастрі окремо земельних ділянок, що входили до складу спадкової земельної ділянки з присвоєнням їм кадастрових номерів. Крім ОСОБА_4 спадкоємцем майна померлого ОСОБА_6 є також його дочка ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка теж вважається такою, що прийняла спадщину. За наведених обставин просила задовольнити позовні вимоги.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись з зустрічним позовом та в уточненій редакції від 24.11.2014 року просили суд визнати поважною причину пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини після смерті їх матері ОСОБА_7 та визначити додатковий строк, достатній для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після ОСОБА_7 Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірний будинок та земельні ділянки належали на праві власності ОСОБА_7, яка є матір'ю ОСОБА_1, ОСОБА_2 та померлого брата ОСОБА_6 Їх мати померла 3 травня 2009 року, і після її смерті спадщину прийняв лише ОСОБА_6, який проживав разом з матір'ю .у спадковому будинку, вони (ОСОБА_1 і ОСОБА_2.) в шестимісячний термін заяви про прийняття спадщини до нотаріуса не подали, так як не знали, що це необхідно зробити. Вважали, що також прийняли спадщину, оскільки разом доглядали за будинком, обробляли земельну ділянку. Крім того, між ними та братом була домовленість щодо продажу будинку і земельної ділянки та розділу виручених коштів порівну між ними трьома.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 24 листопада 2014 року позов ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_4 задоволено частково. Визнано свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 13 серпня 2013 року державним нотаріусом Бородянської районної державної нотаріальної контори Київської області Рибалкіною Г.Г. на ім'я ОСОБА_1, як спадкоємцю майна ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, на житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 зареєстроване в реєстрі за № 1-2808, недійсним.

Визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,1785 га: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд 0,15 га та для ведення особистого підсобного господарства - 0,0285 га, яка розташована в смт. Бабинці Бородянського району Київської області, в межах відповідно до державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-КВ № 010674, виданого на ім'я ОСОБА_7 та зареєстрованого 17 вересня 2003 року в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 650, в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_6. В іншій частині в позову відмовлено.

В зустрічному позові ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи - ОСОБА_5, Бородянська районна державна нотаріальна контора, Реєстраційна служба Бородянського районного управління юстиції Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні первісного позову та задовольнити зустрічні позовні вимоги, через порушення норм матеріального та процесуального права. В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначають, що пропуск строку для прийняття спадщини після матері ОСОБА_7. є поважним, а викладені обставини у зустрічному позові не були у повній мірі досліджені судом.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу відхилити, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що 3 травня 2009 року померла мати відповідачки ОСОБА_1, ОСОБА_2 і ОСОБА_6 - ОСОБА_7 і після її смерті відкрилась спадщина на належний їй жилий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,1785 га: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд 0,15 га та для ведення особистого підсобного господарства - 0,0285 га, за вище вказаною адресою.

Після смерті матері ОСОБА_7 спадщину фактично прийняв її син ОСОБА_6, оскільки на час відкриття спадщини постійно проживав разом зі спадкодавицею, що не заперечується та визнається сторонами у справі.

ОСОБА_1 і ОСОБА_2 із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 до нотаріуса не звертались і спадщину не приймали.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_6 і після його смерті відкрилась спадщина на жилий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0.1785 га за тією ж адресою, які він фактично прийняв після смерті своєї матері ОСОБА_7, але належним чином своїх спадкових прав на дане майно не оформив.

Спадщину після ОСОБА_6 прийняла ОСОБА_1, яка подала до Бородянської районної державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті брата, зазначивши, що інших спадкоємців за законом немає (а.с.37).

13 серпня 2013 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 на жилий будинок №5 по вул. Калініна в с. Бабинці Бородянського району Київської області (а.с.50).

Також за рішенням Бородянського районного суду від 16 серпня 2013 року за відповідачкою ОСОБА_1, як спадкоємицею майна померлого ОСОБА_6 було визнане право власності на спадкову земельну ділянку площею 0,1785 га: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд 0,15 га та для ведення особистого підсобного господарства - 0,0285 га, яка розташована в смт. Бабинці Бородянського району Київської області.

Рішенням апеляційного суду Київської області від 22 вересня 2014 року за апеляційною скаргою ОСОБА_4 зазначене рішення Бородянського районного суду від 16 серпня 2013 року скасоване і в позові ОСОБА_1 відмовлено.

Також судом встановлено, що після смерті ОСОБА_6 залишились його неповнолітні діти син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 та дочка ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвами про народження останніх, наявних в матеріалах справи.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають і брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Статтею 4 ст. 1268 ЦК України передбачено, що малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність, якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 цього кодексу.

Таким чином, відповідачка ОСОБА_1, яка є сестрою померлого ОСОБА_6 та відповідно є спадкоємцем другої черги, при наявності спадкоємців першої черги, якими є неповнолітні діти померлого - ОСОБА_4 і ОСОБА_8 та які відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України фактично прийняли спадщину, отримала свідоцтво про право на спадкування з порушенням вимог закону.

ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_8 відмовилась від позовних вимог про визнання права власності на частину спірного спадкового майна, вказавши в заяві, що питання про прийняття ОСОБА_8 спадщини можливо вирішити у позасудовому порядку (а.с. 208 Т.1).

За таких обставин позовні вимоги за первісним позовом є обґрунтованими, а висновки суду першої інстанції ґрунтуються на вимогах закону та відповідають фактичним обставинам справи.

Також, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування своїх вимог щодо надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 і ОСОБА_2 посилаються на те, що вони не знали, що це необхідно зробити, вважали, що також прийняли спадщину, оскільки разом доглядали за будником, обробляли земельну ділянку, між ними та братом була домовленість щодо продажу спірного будинку. Крім того, зазначили, що смерть матері тяжко вплинула на їх психічний стан, побутові проблеми великої родини, тяжке матеріальне становище не сприяли вчасному зверненню до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Разом з тим, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» звернуто увагу суддів, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Однак, надані суду довідки відповідно до їх змісту не можуть підтвердити факту неможливості подачі заяви про прийняття спадщини в зв'язку зі станом здоров'я, а відтак і поважність причин пропуску зазначеного строку.

За таких обставин, рішення суду про відмову в задоволенні зустрічного позову є законним та обґрунтованим, відповідає фактичним обставинам справи та ґрунтується на наявних у справі доказах.

Доводи апеляційної скарги, щодо невірної оцінки судом обставин справи та наданих доказів в частині поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини відповідачами не заслуговують на увагу, оскільки матеріали справи не містять будь-яких доказів, що підтверджують поважність причин пропуску зазначеного строку і суд дав цим обставинам вірну оцінку, відмовивши в задоволенні зустрічного позову.

Посилання апелянта на не врахування судом факту постійної реєстрації відповідача ОСОБА_1 та членів її сім'ї в спірному будинку з листопада 2013 року, колегія суддів не може взяти до уваги, оскільки судом не розглядався спір щодо права користування жилим приміщенням, а факт реєстрації в будинку ніяким чином не впливає на право власності спадкоємця чи право спадкування останнього.

Таким чином висновки суду першої інстанції відповідають фактичним обставинам справи та ґрунтуються на наявних у справі доказах, доводи апеляційної скарги зазначених висновків не спростовують, а відтак вимоги апеляційної скарги задоволені бути не можуть.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 303, 307, 308 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Бородянського районного суду Київської області від 24 листопада 2014 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий: Фінагєєв В.О.

Судді: Кашперська Т.Ц.

Яворський М.А.