Справа № 369/7361/14 Головуючий у І інстанції Пінкевич Н. С.
Провадження № 22-ц/780/581/15 Доповідач у 2 інстанції Білоконь
Категорія 58 05.02.2015
УХВАЛА

Іменем України

05 лютого 2015 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області у складі:

головуючого судді - Білоконь О.В.,

суддів: Даценко Л.М., Савченка С.І.,

при секретарі Токар Т.Ю.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 листопада 2014 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3, комунального підприємства "Новосілки" про відшкодування шкоди,-

встановила:

У липні 2013 року позивач звернулась до суду з вказаним позовом, посилаючись на таке.

Вона є власницею квартири АДРЕСА_1.

18 жовтня 2012 року в будинку проводились роботи по подачі тепла у внутрішньо будинкову опалювальну мережу. Після заповнення її водою, сталось затоплення її квартири, про що було складено відповідний акт.

Залиття квартири сталось з вини відповідача ОСОБА_1, оскільки в батареї, яка знаходилась в його квартирі, вирвало пробку.

В добровільному порядку відповідач відшкодувати заподіяну шкоду відмовляється. Відповідно до звіту про оцінку майна, вартість відновлювального ремонту складає 26 852 грн. Крім того, через неправомірні дії відповідача, їй заподіяно моральної шкоди, яку вона оцінює в розмірі 5000 грн.

Просила суд стягнути з ОСОБА_1 на її користь на відшкодування матеріальної шкоди 26 852 грн., на відшкодування моральної шкоди 5000 грн., на відшкодування витрат на проведення дослідження 1600 грн.

Уточнюючи позовні вимоги, позивач вказала, що власниками квартири АДРЕСА_2, з якої сталось залиття її квартири, є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 Будинок обслуговує КП «Новосілки».

За час розгляду справи розмір матеріальної шкоди дещо збільшений з врахуванням інфляційних втрат в розмірі 4 257,06 грн.

З огляду на викладене, позивач просила стягнути в рівних частках з ОСОБА_1, ОСОБА_3 та КП «Новосілки» на відшкодування матеріальної шкоди 33 786,52 грн., на відшкодування моральної шкоди 5000 грн.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 листопада 2014 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди 14 394,94 грн.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на відшкодування матеріальної шкоди 14 394,94 грн.

У решті позовних вимог - відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить суд змінити рішення суду, задовольнити позовні вимоги ОСОБА_2 до КП «Новосілки», в іншій частині позовних вимог відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не були враховані надані ним докази, зокрема, що залиття квартири позивача сталось внаслідок того, що КП «Новосілки» не усунули несправність батареї, яка знаходиться його в квартирі і з якої сталось витікання води. Крім того, суд не врахував висновок судово-будівельного дослідження, договори між ним та КП «Новосілки» та факт відсутності відповідачів на місці аварії в момент її виникнення.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу відхилити, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачеві спричинена шкода внаслідок винної поведінки відповідачів як власників квартири АДРЕСА_2, тому позовні вимоги підлягають задоволенню в частині стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в рівних частках матеріальної шкоди в розмірі 26 852 грн. (витрати на проведення відновлювального ремонту) та 1600 грн. (витрати за проведення оцінки), тобто по 14 394,94 грн. з кожного.

Такі висновки суду є правильними і такими, що відповідають обставинам справи і вимогам закону.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 є власником квартири №7, а відповідачі - квартири АДРЕСА_2.

Балансоутримувачем будинку АДРЕСА_1.

З акту від 19 жовтня 2012 року вбачається, що 18 жовтня 2012 року сантехнік-слюсар виконував роботи по підготовці будинку по АДРЕСА_1 по подачі тепла у внутрішньо будинкову опалювальну мережу. Після заповнення опалювальної мережі будинку теплоносієм і включення її в роботу сталось затоплення житлових приміщень АДРЕСА_1 із зверху розташованої квартири №19. Також в акті вказано, що зі слів господаря ОСОБА_1 затоплення сталось внаслідок того, що вирвало пробку з батареї опалення, коли його не було вдома, представника КП «Новосілки» у квартиру для огляду пошкоджень опалювальної батареї не впустив.

Відповідно до висновку про вартість об'єкту та звіту про оцінку майна, складеного 18 липня 2013 року агенством експертної оцінки, вартість відновлювального ремонту становить 26 852 грн.

Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Відповідальність за заподіяну протиправною поведінкою шкоду виникає при наявності вини особи, що заподіяла шкоду, крім випадків, прямо передбачених законом. Вина заподіювача шкоди, що підлягає відшкодуванню за правилами глави 82 ЦК України передбачається ( презюмується).

Таким чином, в силу встановленої законом презумпції вини заподіювача шкоди, на нього покладається обов»язок доведення своєї невинуватості.

Оскільки відповідачка згідно наведених вище норм Цивільного кодексу України, ст. 151 ЖК України та п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року, зобов'язана забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів до їх усунення, суд першої інстанції обгрунтовано вважав, що обов'язок по відшкодуванню збитків внаслідок залиття квартири, що належить позивачеві, повинні нести відповідачі.

Не ґрунтуються на вимогах закону доводи апеляційної скарги про те, що згідно норм чинного законодавства відповідальність за неналежний стан пошкодження різьбового з'єднання пробки в чугунній батареї опалення несе обслуговуюча організація.

Доводи апеляційної скарги про те, що внаслідок винних дій відповідача КП «Новосілик» сталось залиття квартири позивача, колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на таке.

Статтями 12, 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачено, що одним із видів житлово-комунальних послуг за своїм функціональним призначенням є послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо).

Відповідно до преамбули Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76, 17.05.2005 року (далі - Правила) виконавець послуг - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

У п. 5.1.9 вказаних Правил зазначено, що під час технічної експлуатації системи опалення необхідно: регулярно проводити профілактичні огляди і поточний ремонт системи; готувати документацію для своєчасного проведення капітального ремонту і вчасно його проводити.

Відповідно до додатку 2 до п. 2.1.5 даних Правил профілактичне технічне обслуговування системи центрального опалення в квартирах здійснюється кожні 3-6 місяців (огляд проводиться в опалювальний період).

Зважаючи на пп. 1, 5, 12, 18 п. 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630, виконавець зобов'язаний: своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров'я та які не спричиняють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства та цих Правил; проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, установлений законодавством та договором; відшкодовувати збитки, завдані майну та/або приміщенню споживача та/або членів його сім'ї, шкоду, заподіяну його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і договору.

Як видно з матеріалів справи, що між власником квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1. та та відповідачем КП «Новосілки» 19 серпня 2013 року був укладений Типовий договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (далі - Договір), згідно якого вбачається, що точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві у багатоквартирному будинку є: з централізованого опалення - стояки в межах квартири (п. 22 Договору, а.с.126-129, т.1).

Оскільки з матеріалів справи вбачається, що залиття квартири позивача сталося не у зв»язку із несправністю стояка, а внаслідок того виривання пробку з батареї опалення у квартирі відповідачів, тобто в межах відповідальності власників квартири, а не комунального підприємства «Новосілки».

Крім того, у п.17 договору про надання послуг з утримання будинків та прибудинкових територій, укладеного між КП «Новосілки» та ОСОБА_1 від 19 серпня 2013 вказано, що споживач зобов'язаний своєчасно вживати заходів до усунення пов'язаних з отриманням послуг неполадок, що виникли з власної вини, дотримуватись вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення ремонту, реконструкцій та переобладнання приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг, своєчасно проводити підготовку квартири та технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період.

Відповідно до п.п. 2.3.5 - 2. 3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76, 17.05.2005 року, ОДС повинні вести в спеціальних журналах облік заявок на оперативне усунення несправностей і ушкоджень інженерного обладнання в квартирах, будівельних конструкціях та інших елементах будинків, протипожежного обладнання і контролювати терміни та якість виконання. Заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов'язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку.

Матеріали справи не містяь доказів того, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 як власники квартири АДРЕСА_2 виконали умови договору та підзаконного акту і своєчасно вжили заходів до усунення несправності в батареї, з якої сталось витікання води, або письмово повідомили про цю несправність КП «Новосілки».

Тому колегія суддів дійшла висновку, що внаслідок неналежного виконання відповідачами своїх обов'язків по утриманню квартири, які встановлені вказаними положеннями договору та закону, було заподіяно шкоду позивачу, відтак доводи апеляційної скарги є безпідставними.

Встановивши факт залиття квартири позивача та задовольняючи його позов про відшкодування шкоди, місцевий суд врахував, що відповідно до принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу відповідачі не надали належних доказів на спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності їх вини у завданні шкоди позивачу.

З урахуванням наведеного, суд зробив правильний висновок про часткове задоволення позову, а доводи апелянта про відсутність вини відповідача у завданні шкоди позивачу є безпідставними.

Отже, викладені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених в суді першої інстанції, відповідно до ст. 303 ЦПК України, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 307 ЦПК України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право постановити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення рішення без змін.

Згідно ст. 308 ЦПК України, апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Висновки суду відповідають обставинам справи, які судом установлені відповідно до вимог процесуального закону, а також узгоджуються з нормами матеріального права, які судом правильно застосовані.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду відповідає обставинам справи, постановлено з додержанням вимог матеріального і процесуального права і не може бути скасовано з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 листопада 2014 року залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з моменту її проголошення.

Головуючий

Судді: