Головуючий суддя в суді І інстанції
Справа № 374/303/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2015 року м. Ржищів

Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді - Козіної С.М.,

при секретарі - Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Кагарлицька РС УДМС України в Київській області про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

22.07.2015 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4, в якому просили суд визнати відповідача такою, що втратила право користування будинком за адресою: АДРЕСА_1

В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що вони є співвласниками будинку АДРЕСА_1. Відповідач ОСОБА_4, яка є дочкою ОСОБА_2 зареєстрована у вказаному будинку, але близько 20 років у цьому будинку не проживає, спільного господарства з позивачами не вела, за комунаольні послуги не платила, її особистих речей у будинку немає.

Справжнє місце проживання відповідача їм невідоме, вони вважають, що вона виїхала за кордон.

На даний час позивачі вважають за необхідне зняти відповідача з реєстрації за місцем, де вона не проживає понад 20 років.

У судове засідання позивачі не з'явились, подавши заяви про розгляд справи без їхньої участі, в яких зазначали, що позовні вимоги підтримують.

У судове засідання відповідач не з'явилась, хоча про дату, час та місце судового розгляду в силу ч. 5 ст. 74, ст. 76 ЦПК України вважається повідомленою належним чином, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд справи без її участі не надіслала.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом установлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11.08.1993 року, спадкоємицею майн після смерті ОСОБА_5 є її дочка ОСОБА_2 Спадкове майно складається з 2/3 частин жилого будинку, розташованого в АДРЕСА_1 (а.с. 7).

На підставі свідоцтва про право власності на житловий будинок від 30.08.1974 року 1/3 частина житлового будинку з прилеглими до нього будівлями і спорудами, що розміщений в АДРЕСА_2 належить ОСОБА_3 (а.с. 8).

Як вбачається з будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_1, ОСОБА_4 зареєстрована за вказаною адресою 26.03.2006 року (а.с. 9-12).

Згідно довідки виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області № 4-52-1274 від 22 червня 2015 року, ОСОБА_2 проживає в АДРЕСА_1, та з нею зареєстровані: дочка ОСОБА_4, дочка ОСОБА_6, онук ОСОБА_7 (а.с. 13).

Зі змісту акту обстеження житлово-побутових умов проживання від 19.06.2015 року, складеного депутатом Ржищівської міської ради Київської області та затверджених Ржищівським міським головою, вбачається, що ОСОБА_4 у будинку за адресою: АДРЕСА_1, не проживала близько 20 років, особистих речей у будинку не має і спільного господарства не веде (а.с. 14).

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ЖК України у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених частиною першою, пунктами 1 і 5 частинами третьої і частиною четвертою статті 71 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

За змістом ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

За правилами ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", зняття з реєстрації місця проживання здійснюється органом, уповноваженим на зняття з реєстрації, протягом семи днів на підставі, зокрема, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням). Саме таку правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 16 січня 2012 року у справі №6-57цс11.

Ураховуючи, що судом на підставі зібраних по справі доказів установлено, що ОСОБА_4 більше шести місяців не проживає у будинку по АДРЕСА_1, а тому втратила право користування цим житлом, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог щодо визнання ОСОБА_4 такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

За змістом ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, отже фіксування судового процесу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 61, 197, 209, 212-215, 223, 233 ЦПК України, ст. ст. 71, 72, 163 ЖК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Кагарлицька РС УДМС України в Київській області про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,- задовольнити в повному обсязі.

Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: