Номер провадження 2/754/592/15
РІШЕННЯ

Іменем України

03.02.2015 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.

при секретарі Малинці А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, 3-особа: Головне управління юстиції м.Києва про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, 3-особа: Головне управління юстиції в м.Києві про визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_1, в порядку спадкування за законом після смерті його двоюрідного дядька ОСОБА_3, посилаючись на те, що він звернувся з відповідною заявою до 9-Київської держнотконтори, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність правовстановлюючого документа на спадкове майно, а тому він змушений звертатись до суду з вказаним позовом.

Представник позивача - ОСОБА_4 позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві.

Представник відповідача - ОСОБА_5 у судовому засіданні позовні вимоги визнав у повному обсязі, та пояснив, що відповідач - ОСОБА_2 дійсно подала до нотаріальної контори заяву на прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3, однак надати пакет документів в підтвердження її права на отримання спадщини за законом, відповідач не змогла.

Представник третьої особи - Головного управління юстиції у м.Києві повторно до суду не з'явився, про розгляд справи повідомлені належним чином, надіслали на адресу суду письмові пояснення, відповідно до яких просили розглядати справу за відсутності представника (а.с.48-49).

За таких обставин суд вважав за можливе проводити розгляд справи у відсутності представника третьої особи - Головного управління юстиції у м.Києві.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є доведеними у повному обсязі та підлягають задоволенню судом з наступних підстав.

Згідно вимог ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, а згідно ст.346 ч.1 п.11 ЦК України право власності припиняється у разі смерті власника.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_6 та ОСОБА_3 в рівних частках.

Підтвердженням реєстрації права власності на спірну квартиру за померлими є копія свідоцтва про право власності від 20.06.2011 року, що надана суду безпосередньо Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

Крім того, дана обставина підтверджується наданою Реєстраційною службою Головного управління юстиції в м.Києві Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдинго реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, де зазначено, що вказане майно зареєстроване за останніми на підставі Свідоцтва про право власності, САЕ 492543, видане 20.06.2011 року Відділом приватизації державного житлового фонду управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації. Також вказана квартира не значиться ніде під заставою чи забороною (а.с.63-64).

Відповідно до наданої копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року (а.с.7).

Батько спадкодавця - ОСОБА_6, який також був співвласником спірного майна, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року у віці 81 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.25).

Відповідно до статей 1216-1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_6 залишився його син ОСОБА_3, який окрім того, що є співвласником спірної квартири, та відповідно до ст.1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги. ОСОБА_6 в установлені законом шість місяців (ст.1270 ЦК України) не зміг подати заяву на прийняття спадщини після смерті свого батька, т.я. менше ніж через місяць після смерті свого батька сам помер.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 проживав та був зареєстрований в спірній квартирі, (і на час смерті свого батька), є спадкоємцем першої черги, від спадщини не відмовлявся, він є таким, що прийняв спадщину у вигляді 1/2 частини спірної квартири, що належала померлому ОСОБА_6, що передбачено ст.1268 ЦК України. Таким чином, ОСОБА_3 є власником всієї спірної квартири, 1/2 частина цієї квартири належить йому на підставі свідоцтва про право власності, а інша 1/2 частина квартири успадкована ним після смерті батька ОСОБА_6.

Крім того, з довідок ЖЕКу №301 від 08.09.2014 року та 12.11.2014 року вбачається, що в квартирі АДРЕСА_1 з ІНФОРМАЦІЯ_2 року з реєстраційного обліку, у зв'язку зі смертю, знятий ОСОБА_6, а з 11.11.2014 року з реєстраційного обліку, у зв'язку зі смертю, знятий ОСОБА_3 (а.с.73,74).

З копій свідоцтв про народження, довідки інституту мовознавства ім.О.О.Потебні, витягів з реєстру актів цивільного стану вбачається, що ОСОБА_3 є сином ОСОБА_6 та ОСОБА_7, що в свою чергу була сестрою ОСОБА_8, яка являлась бабусею позивача, а отже померлий ОСОБА_3 був двоюрідним дядьком позивача по справі - ОСОБА_1 (а.с.8-15).

Після смерті дядька, позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Дев'ятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрита спадкова справа №491/14 щодо майна померлого ОСОБА_3. Окрім позивача з заявою про прийняття спадщини зверталась до нотаріальної контори відповідач по справі - ОСОБА_2 (як особа, що проживала однією родиною останні 5 років зі спадкодавцем) (а.с.69, 70).

Постановою державного нотаріуса 9-Київської держнотконтори - ОСОБА_9 було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1, після смерті його дядька ОСОБА_10, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, оскільки у спадкоємця відсутній правовстановлюючий документ на вказане спадкове майно (а.с.104 - зворотня сторона).

Оскільки, а ні ОСОБА_3, а ні його померлий батько ОСОБА_6 не складали заповітів, спадковим майном після їх смерті є по 1/2 частині спірної квартири, спадкування має відбутися за законом.

Статтею 1296 ЦК України передбачено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст.ст.1211, 1268, 1269 ЦК України спадкування здійснюється за законом, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Як вбачається з наданої копії спадкової справи, заяв про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, окрім позивача та відповідача ніхто не подавав.

У судовому засіданні представник відповідача - ОСОБА_5 пояснив, що після звернення його довірительки до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, остання не надала необхідних доказів підтверджуючих її право на спадкування за законом.

Крім того, в ході розгляду справи судом відповідач направила на адресу суду заяву, відповідно до якої вона позовні вимоги визнала та вважала, що позивач по справі має право на спадщину після смерті свого дядька (а.с.56).

З огляду на викладене, об'єктивно дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що доводи, викладені в позові, є обґрунтованими та повністю доведеними в ході розгляду справи судом, а відтак вимоги позивача про визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_1 після смерті свого двоюрідного дядька ОСОБА_3 як спадкоємця за законом п'ятої черги, згідно з вимогами ст.1265 ЦК України, підлягають задоволенню судом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.10, 60, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, ст.ст.319, 328, 346, 392, 1216-1223, 1261, 1265, 1268, 1270, 1296 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва через Деснянський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва Т.А.Зотько