Категорія 24 Головуючий у 1 інстанції Адамова Т.С.
Суддя-доповідач Кочегарова Л.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2015 року м. Маріуполь

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Донецької області в складі:

головуючого Кочегарової Л.М.,

суддів: Супрун М.Ю., Попової С.А.,

при секретарі Брежнєві Д.О.,

розглянувши у судовому засіданні в місті Маріуполі справу за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування збитків за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 01 грудня 2014 року,

в с т а н о в и л а:

У жовтні 2014 року публічне акціонерне товариств «ДТЕК Донецькобленерго» (далі ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про відшкодування збитків в розмірі 2 302,52 грн. Позивач зазначив, що за місцем проживання відповідачів в квартирі АДРЕСА_1 було встановлено факт порушення Правил користування електричною енергією для населення, про що складно акт від 12 березня 2014 року. За результатами розгляду акту, споживачам була донарахована сума оплати за електроенергію, про стягнення якої і просив позивач.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя від 01 грудня 2014 року позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію у сумі 2 302,52 грн. та у відшкодування судового збору 243,60 грн. У задоволенні позовних вимог ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію - відмовлено.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права.

ОСОБА_3 про час і місце розгляду справи повідомлена, не заперечувала розглянути справи з участю її батька ОСОБА_2

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення ОСОБА_2, який підтримав скаргу, заперечення представника ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» Рожкової Л.О., дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню за таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 303 ЦПК України, під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Судом встановлено, що 12 березня 2014 року при проведенні перевірки в квартирі АДРЕСА_1 представниками ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у самовільному підключенні електроприладів (струмоприймача, електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопоставщика: наброс фазного та нульового проводу з сумісної душової крім прибору обліку для живлення струмоприймачів, електроенергія вживається, а електролічильником не враховується, точка підключення в мережі сумісної душової. За даним фактом був складений відповідний акт №197644 та схема підключення.

Споживач від підпису відмовився, даний факт підтверджений трьома підписами представників постачальника електричної енергії.

01 квітня 2014 року на засіданні комісії РЕС з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу №3374, було прийнято рішення про нарахування збитків за безоблікове споживання електричної енергії в розмірі 2302,52 грн.

Задовольняючи частково позовні вимоги ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" про стягнення з ОСОБА_3 збитків в зазначеному розмірі та відмовляючи у позові до ОСОБА_2, суд першої інстанції виходив з того, що факт порушення Правил користування електричною енергією для населення встановлено, а тому, саме ОСОБА_3, як власник квартири, повинна нести матеріальну відповідальність перед ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго".

Висновки суду є законним та обґрунтованими.

Зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку (ч. 1 ст. 509 ЦК України).

Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку (ст. 27 вказаного Закону).

Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - Правила) споживач зобов'язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів (п. 42 Правил).

Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 48 Правил).

Пунктом 37 Правил передбачено, що енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладом обліку.

У відповідності до пунктів 48, 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У випадку розкрадання електричної енергії, різновидом якого є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, розмір завданих останньому збитків розраховується відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №782/12656.

Пунктами 3.1, 3.3 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, встановлено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, і, зокрема в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника (п.п.6). У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Згідно з положенням ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Статтею 319 цього Кодексу встановлено, що власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного нею самостійно відповідно до закону. Неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника. Якщо у неповнолітньої особи недостатньо майна для відшкодування збитків, додаткову відповідальність несуть її батьки (усиновлювачі) або піклувальник. Неповнолітня особа несе відповідальність за шкоду, завдану нею іншій особі, відповідно до статті 1179 цього Кодексу (ст.33 ЦК України).

Згідно ч.1 ст. 1179 ЦК України неповнолітня особа (у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років) відповідає за завдану нею шкоду самостійно на загальних підставах.

Як вбачається зі справи, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на підставі договору дарування, посвідченого 01 грудня 2011 року приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу ОСОБА_5

В квартирі проживають ОСОБА_3 та її батьки - ОСОБА_2 і ОСОБА_6

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_2, допущений до участі в судовому засіданні на підставі ч.2 ст.42 ЦПК України, визнав, що 12 березня 2014 року в його присутності в квартирі проводилася перевірка трьома працівниками ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" і, при цьому, він помилково назвався іншим прізвищем. В його присутності оглядалася душова кабіна та було встановлено, що має місце самовільне підключення до електромережі, це підключення він здійснив самостійно. Акт про виявлене порушення підприємство направило поштою. Він з'являвся на засідання комісії з розгляду актів, намагався дати пояснення за фактом порушення, але переконати працівників ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" у відсутності вини не вдалося.

Представник ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго", заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, послався на те, що перевірка проводилася робітниками підприємства відповідно до наданих повноважень і, оскільки, порушення носили виявлений характер, про що мається відеозапис, зафіксований в квартирі АДРЕСА_1, нарахування за актом проведено за 6 місяців, до факту виявлення порушення.

Згідно розрахунку збитків за актом №197644 від 12 березня 2014 року, нарахування збитків проводилося згідно п.3.1 Методики, та розмір збитків визначено в сумі 2 302,52 грн. (а.с.5-6).

З урахуванням обставин справи та норм матеріального права, колегія вважає, що суд першої інстанції, відповідно до вимог ст.212 ЦПК України, оцінив представлені сторонами матеріали за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності та дійшов обгрунтованого висновку про покладання на власника житла - ОСОБА_3 відповідальності за заподіяні підприємству збитки в зазначеному розмірі.

Не погоджуючись із рішенням, ОСОБА_2 в апеляційній скарзі послався на те, що рішення є неправильним, оскільки збитки необґрунтовано стягнуті судом з його неповнолітньої дочки ОСОБА_3 (а.с.57-60,64-65). Однак, апеляційний суд вважає, що рішення ухвалено відповідно до положень матеріального закону, згідно з яким неповнолітні (у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років) несуть самостійну матеріальну відповідальність.

Зважаючи на те, що позивач погодився з рішенням суду, яким у позові до ОСОБА_2 відмовлено, а відповідачка має майно на праві власності - квартиру АДРЕСА_1, висновок суду, в цій частині, є обґрунтованим.

Посилання в скарзі на те, що споживачі постійно оплачують послуги з енергопостачання і заборгованості по оплаті не мають, не змінюють правових висновків суду першої інстанції і не є підставою для скасування рішення, оскільки виявлення єдиного факту порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення дає підстави ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" для стягнення збитків. Щомісячний порядок оплати за електроенергію не був предметом розгляду у даній справі.

Доводи ОСОБА_2 про те, що йому заподіяно моральну шкоду в розмірі 50000 грн. внаслідок дій позивача колегією суддів до уваги не приймаються, оскільки таких вимог в ході розгляду справи не заявлялося, ці обставини не були досліджені судом і висновків в рішенні суду за цими фактами не зроблено, а тому, і апеляційний суд, в розумінні ст.303 ЦПК України, позбавлений можливості давати оцінку цим обставинам.

В апеляційній скарзі також зазначається, що у справі відсутні докази та пояснення свідків про надмірне споживання електроенергії, а тому, рішення підлягає скасуванню з відмовою ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" у позові.

Між тим, відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі.

Як вбачається зі справи, позивачем представлені суду письмові докази - акт про порушення від 12 березня 2014 року та схема, протокол засідання комісії від 1 квітня 2014 року, розрахунок збитків, попередження ОСОБА_3 про необхідність погашення збитків в розмірі 2302,52 грн. Крім того, в суді першої інстанції були допитані свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 і цим доказам, безпосередньо дослідженим судом, відповідно до вимог процесуального законодавства дана оцінка в рішенні суду.

Отже, колегія вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду попередньої інстанції, обґрунтовано викладених у мотивувальній частині оскаржуваного рішення.

Відповідно до ст.308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасовано правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Керуючись п.1 ч.1 ст.307, ст.308 ЦПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 01 грудня 2014 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л.М. Кочегарова

Судді: М.Ю.Супрун

С.А. Попова