справа 278/1956/15-ц
У Х В А Л А

03 липня 2015 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Грубіян Є.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 до Вересівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, КСП "Вереси" про визнання права власності, --

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась з вказаною заявою, якою просить суд визнати за нею право власності на: 1. житловий будинок № 5, що розташований в с. Вереси Житомирського району Житомирської області по вул. Леніна; земельну ділянку площею 0,2500 га, яка знаходиться за тією ж адресою; частку пайового фонду майна КСП "Вереси" вартістю 12 377 гривень. Водночас, у поданій разом з позовом заяві позивач просить суд відстрочити їй сплату судового збору з огляду на те, що необхідний до сплати судовий збір за подання даного позову, виходячи з предмету позову, є для неї, на даний час, завеликим. Однак, дані доводи судом не сприймаються до уваги з огляду на слідуюче. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Проте, суд акцентує увагу позивача на тому факті, що у клопотанні про відстрочення (розстрочення) сплати збору сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо. Також, слід звернути увагу на те, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 157 ЦПК суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця. Відтак, суд позбавлений можливості продовжувати строк розгляду справи без вагомих на те підстав. Водночас слід врахувати також той факт, що дана категорія справ розглядається, як правило, в одне судове засідання (оперативно), а суд, як було зазначено вище, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на строк, не більший як до ухвалення судового рішення. Тобто, таке розстрочення в даному випадку є нераціональним та таким, що не буде сприяти швидкому (в розумний строк) та оперативному розгляду справи. Окрім цього, відповідно до Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

В свою чергу, заявником не надано до суду документів щодо оцінки спірних у даній справі житлового будинку та земельної ділянки. Відтак, у зв'язку з відсутністю вказаної оціночної документації, реальну вартість нерухомого майна визначити неможливо, а отже неможливо дійти висновку про необхідну до сплати позивачем суму судового збору. Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Частина 1 ст. 121 ЦПК України декларує, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, --

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до Вересівської сільської ради Житомирського району Житомирської області, КСП "Вереси" про визнання права власності - залишити без руху надавши строк п'ять днів, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків зазначених в ній.

Розяснити заявнику, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається адресату.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.О. Грубіян