Справа №667/9357/14-ц
04 лютого 2015 року Комсомольський районний суд м. Херсона у складі:
головуючого судді Скрипніка Л.А.,
за участю секретаря Скакун Я.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонської територіальної громади в особі Херсонської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, -
Позивач звернувся із позовом до відповідача, в якому просить визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло НОМЕР_4 від 19.11.1993р., виданого Фондом комунального майна.
Свої вимоги мотивує тим, що позивачу та ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить квартира АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_2 дружина позивача ОСОБА_2 померла, після чого відкрилась спадщина на 1/2 частину спірної квартири. Позивач за законом є спадкоємцем першої черги, інші спадкоємці відсутні. У зв'язку із закінченням строків на отримання у нотаріуса свідоцтва про право власності в порядку спадкування, позивач звернувся до суду за захистом свого права.
У судове засідання учасники процесу не з'явились, про час та дату розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та дату розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив.
Враховуючи, що відповідно до ЦПК України розгляд справи проводився за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося (ч. 2 ст. 197 ЦПК).
Згідно ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши письмові докази, матеріали інвентарної справи на спірне приміщення та спадкової справи після померлої ОСОБА_2, суд приходить до наступних висновків та відповідних ним правовідносин.
Судом встановлено, що позивачу та ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить квартира АДРЕСА_1, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло НОМЕР_4 від 19.11.1993р., виданого Фондом комунального майна.
Згідно свідоцтва про смерть виданого 25.06.2001 року серія НОМЕР_2 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.
Відповідно до свідоцтва про одруження виданого 16.12.1961 року серія НОМЕР_3 позивач та ОСОБА_2 16.12.1961 року уклали шлюб, актовий запис № 2824.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина.
Спадкоємцем першої черги за законом є її чоловік - позивач по справі ОСОБА_1, який згідно дослідженої довідки ОСББ «Орбіта» від 14.10.2014 року як на час смерті спадкоємця так і протягом шести місяців мешкав за адресою спірного нерухомого майна.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
З спадкової справи, заведеної Третьою Херсонською державною нотаріальною конторою вбачається, що після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, із заявою в установлений законом строк про прийняття спадщини звернувся чоловік померлої - ОСОБА_1.
Відповідно ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно із ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Положеннями ст. 1226 ЦК України визначено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.
Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно ст. 529 ЦК УРСР (який діяв на час відкриття спадщини) позивач є спадкоємцем за законом першої черги.
Статтею 535 ЦК УРСР визначено, що неповнолітні або непрацездатні діти спадкодавця (в тому числі усиновлені), а також непрацездатні дружина, батьки (усиновителі) і утриманці померлого успадковують, незалежно від змісту заповіту, не менше двох третин частки, яка належала б кожному з них при спадкоємстві за законом (обов'язкова частка). При визначенні обов'язкової частки враховується і вартість спадкового майна, що складається з предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку.
Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.
Згідно ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.
Ч. 3 ст. 1268 ЦК України встановлено, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї.
На підставі викладеного, враховуючи, що померла ОСОБА_2 була власником 1/2 частини спірної квартири, а позивач є спадкоємцем першої черги, інших осіб, які б в установленому законом порядку звертались із заявою про прийняття спадщини після померлої, а також осіб, які мають право на обов'язкову частку у спадщині судом не встановлено, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 5-11, 60, 174, 208, 209, 213, 214, 215, 224-226, 294 ЦПК України, ст. ст. 355, 356, 1226, 1261, 1268 ЦК України суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Херсонської територіальної громади в особі Херсонської міської ради про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1) право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право власності на житло НОМЕР_4 від 19.11.1993 року, виданого Фондом комунального майна.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України, тобто протягом десяти днів з дня його проголошення, шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Херсонської області через Комсомольський районний суд м. Херсона. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України, тобто після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.
Суддя Л.А. Скрипнік