АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2015 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі: головуючого - Левенця Б.Б.

суддів: Мазурик О.Ф., Махлай Л.Д.,

при секретарі - Перевузнику П.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Солом'янського районного суду міста Києва від 20 липня 2015 року по матеріалам позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Головне управління юстиції у місті Києві про надання додаткового строку для прийняття спадщини та визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, -

в с т а н о в и л а :

У червні 2015 року позивач звернувся із зазначеним позовом. (а.с.2-4)

Ухвалою судді Солом'янського районного суду міста Києва від 26 червня 2015 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали, шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням вимог, викладених в ухвалі. (а.с.23-24)

Ухвалою судді Солом'янського районного суду міста Києва від 20 липня 2015 року позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу. (а.с.31-32)

В апеляційній скарзі на ухвалу судді Солом'янського районного суду міста Києва від 20 липня 2015 року позивач посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, порушення судом норм процесуального права, просив ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. (а.с.35-38)

В судовому засіданні ОСОБА_1, його представник ОСОБА_3 підтримали скаргу і просили її задовольнити.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як видно із ухвали судді Солом'янського районного суду міста Києва від 26 червня 2015 року, залишаючи подану заяву без руху, суддя виходив із її невідповідності вимогам ст. 119 ЦПК України із обґрунтуванням такого висновку, посиланням на те, що в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено доказів в підтвердження заявлених вимог або наявності підстав для звільнення від доказування. (а.с.23-24)

15 липня 2015 року судом отримано заяву представника позивача ОСОБА_3 про усунення недоліків, в якій надано пояснення щодо змісту позовних вимог. (а.с.27-28)

Визнаючи неподаною та повернувши заяву, районний суд послався на невиконання позивачем вимог ухвали судді Солом'янського районного суду міста Києва від 26 червня 2015 року із обґрунтуванням такого висновку, що позивачем не було подано позовну заяву в новій редакції, а в поданій заяві про усунення недоліків не викладені обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог, не зазначені докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги. (а.с.31-32)

Відповідно до статей 11, 27, 31 ЦПК України, позивач сам визначає зміст позовних вимог, викладає обставини, якими їх обґрунтовує, та зазначає докази на підтвердження обставин.

Суддя при вирішення питання про відкриття провадження у справі за поданою позовною заявою не має права давати оцінку доказам та встановлювати наявність чи відсутність обставин, якими обґрунтовуються вимоги.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК України, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху.

У випадку безпідставності заявлених вимог, суд може ухвалити судове рішення про відмову у їх задоволенні, а не ухвалу про визнання неподаною і повернення позовної заяви.

Відповідні роз'яснення містяться і в п.п. 2, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції».

За таких обставин, висновок судді районного суду про визнання неподаною і повернення позовної заяви є помилковим.

Враховуючи вищезазначене, оскаржувана ухвала не може бути визнана законною і обґрунтованою, підлягає скасуванню, матеріали позовної заяви мають бути повернуті до районного суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі в порядку встановленому процесуальним законом.

Ухвала не перешкоджає подальшому провадженню у справі і з огляду на вимоги ч. 1 ст. 324 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303, п. 3 ч. 1 ст. 312, 315, 317, 319 ЦПК України, судова колегія, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу судді Солом'янського районного суду міста Києва від 20 липня 2015 року скасувати і передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Апеляційного суду міста Києва: Б.Б.Левенець

О.Ф.Мазурик

Л.Д.Махлай

Справа № 22-ц/796/12642/2015

Унікальний номер 760/12066/15-ц

Головуючий у першій інстанції - Калініченко О.Б.

Доповідач Левенець Б.Б.