Справа № 357/9101/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

06 серпня 2015 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Дмитренко А. М. ,

при секретарі - Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що з 03.08.2011 року перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, мають сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, сімейне життя не склалося, вони припинили сімейно-шлюбні відносини, причиною цьому стали постійні непорозуміння між ними, які призвели до того, що вони втратили почуття любові та поваги один до одного, за таких обставин позивач вважає збереження шлюбу неможливим і просить суд шлюб між ними розірвати.

До суду позивачем надано письмову заяву щодо розгляду справи без її участі, в якій вона вказує на те, що позов підтримує, щодо ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про час розгляду справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем його проживання, причини неявки суду невідомі, заяви щодо розгляду справи без його участі до суду не надходило, а тому на підставі ст.ст. 224-226 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд даної справи за письмовою згодою позивача.

Оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що сторони з 03.08.2011 року перебувають в зареєстрованому шлюбі, мають сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується копіями свідоцтв про шлюб, про народження дитини.

Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За ч.3 і ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, примушування до припинення шлюбних відносин чи до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність.

Згідно ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що між сторонами відсутнє взаєморозуміння, сімейно-шлюбні відносини припинені, наміру зберігати сім'ю позивач не має.

Враховуючи те, що збереження шлюбу можливе тільки на почуттях взаємної любові та поваги, взаєморозуміння та взаємодопомоги, що є морально-правовою основою шлюбу, при наявності бажання обох сторін, суд вважає за можливе шлюб між сторонами розірвати, оскільки за даних обставин подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача, яка не бажає поновлювати шлюбні стосунки.

Отже, суд приходить до висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу між сторонами по справі.

Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач, яка змінювала прізвище при реєстрації шлюбу, бажає залишити прізвище - ОСОБА_1, на що вона вказує в поданій до суду заяві.

Витрати по сплаті судового збору позивач залишає за собою.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 24,56, 110, 111, 112,113 Сімейного Кодексу України, ст.ст.10,60,88, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 03 серпня 2011 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 943, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище -ОСОБА_1.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути скасоване Білоцерківським міськрайонним судом Київської області на підставі письмової заяви відповідача про перегляд заочного рішення, яку може бути подано до суду протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Суддя А. М. Дмитренко