Справа № 368/407/15-ц
Провадження № 2/368/178/15
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"18" березня 2015 р. Кагарлицький районний суд Київської області під головуванням судді Закаблука О.В., розглянувши в порядку письмового провадження у м. Кагарлик Київської області справу за позовом ОСОБА_1 до Жовтневої сільської ради Кагарлицького району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд, -

В С Т А Н О В И В :

26.02.2015 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Жовтневої сільської ради Кагарлицького району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій позивач просить суд винести рішення, яким:

- прийняти позовну заяву до розгляду;

- визнати причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку

для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 поважними;

- встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2.

Свої позовні вимоги позивач ОСОБА_1 в мотивувальній частині позовної заяви обґрунтовує наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2.

За життя ОСОБА_2 згідно державного акту про право власності на земельну ділянку серія ЯБ №523127 від 27.01.2006 р. належала земельна ділянка площею 3,72 га для ведення товарного селянського господарства, що розташована на території Жовтневої сільської ради Кагарлицького району.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

ОСОБА_2 заповіту складено не було, тому спадщина повинна успадковуватись спадкоємцям за законом.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємця ш за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька так і з боку матері.

Згідно ч. З ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця) якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Отже, враховуючи те, що заповіту складено не було, то право на спадкування за представленням має племінник ОСОБА_2, - ОСОБА_1 (далі-Позивач)

Крім Позивача спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_2 немає

Позивач у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки він не надав документів, підтверджуючих родинні відносини, тому необхідно було встановити факт родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2

Отже, Позивач звернувся до Кагарлицького районного суду Київської області з заявою про встановлення факту родинних стосунків. Рішенням Кагарлицького районного суду від 29.05.2012 року у справі №2-0-19/12 було встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, а саме, що ОСОБА_2 є рідною тіткою ОСОБА_1.

Після встановлення факту родинних відносин Позивач звернувся із заявою про відкриття спадщини до Ржищівської міської нотаріальної контори Київської області, де йому повідомили, що встановлений законом строк прийняття спадщини пропущений.

У зв'язку з тим, що Позивачем було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2, державний нотаріус нотаріальної контори порекомендувала позивачу звернутися до суду за визначенням додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначить йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1212 ЦК України.

Причини пропуску Позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні:

- позивач не мав документів підтверджуючих родинні відносини, тому необхідно було встановити факт родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2 Рішенням Кагарлицького районного суду від 29.05.2012 року у справі №2-0 - 19/12 року було встановлено факт родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2, проте, після ухвалення судом рішення шестимісячний строк на прийняття спадщини вже закінчився.

Крім того, відсутність правових знань у Позивача відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку.

Вищезазначені причини пропуску Позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку Позивача є поважними та можуть бути визнанні такими судом.

02.03.2015 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження та призначено справу до слухання.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява позивача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача, - Жовтневої Сільської ради Кагарлицького району Київської області в судове засідання не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України розглянути справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та позовні вимоги позивача задовольнити, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання або за розпорядженням головуючого інший працівник апарату суду. У разі неявки в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд судом здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Що стосується винесення заочного рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 8 ЦПК - «Заочний розгляд справи».

Так, в ст.. 224 ЦПК України зазначено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

Згідно ч. 2 ст. 225 ЦПК України розгляд справи та ухвалення рішення проводяться за загальними правилами з винятками і доповненнями, встановлених цією главою.

Згідно ст.. 226 ЦПК України за формою та змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим ст. ст. 213, 215 ЦПК України і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

В судовому засіданні суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 яка є спадкодавцем по даній справі.

Даний факт підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2, яке видано 26 грудня 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції в Київській області, з якого видно, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 81 року, про що в Книзі реєстрації смертей 02 грудня 2006 року зроблено відповідний актовий запис за № 156.

За життя ОСОБА_2 згідно державного акту про право власності на земельну ділянку серія ЯБ №523127 від 27.01.2006 р. належала земельна ділянка площею 3,72 га для ведення товарного селянського господарства, що розташована на території Жовтневої сільської ради Кагарлицького району.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

ОСОБА_2 заповіту складено не було, тому спадщина повинна успадковуватись спадкоємцям за законом.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємця ш за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька так і з боку матері.

Згідно ч. З ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця) якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Отже, враховуючи те, що заповіту складено не було, то право на спадкування за представленням має племінник ОСОБА_2, - ОСОБА_1, який є позивачем по даній справі.

Той факт, що ОСОБА_1 є племінником покійної ОСОБА_2, підтверджується рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 29 травня 2012 року в справі № 2 - щ - 19/12 за заявою ОСОБА_1 до відділу реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, Кагарлицька районна державна нотаріальна контора. Копія даного рішення міститься в матеріалах справи.

Крім Позивача спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_2 немає

Позивач у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки він не надав документів, підтверджуючих родинні відносини, тому необхідно було встановити факт родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2

Отже, Позивач звернувся до Кагарлицького районного суду Київської області з заявою про встановлення факту родинних стосунків. Рішенням Кагарлицького районного суду від 29.05.2012 року у справі №2-0-19/12 було встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, а саме, що ОСОБА_2 є рідною тіткою ОСОБА_1.

Після встановлення факту родинних відносин Позивач звернувся із заявою про відкриття спадщини до Ржищівської міської нотаріальної контори Київської області, де йому повідомили, що встановлений законом строк прийняття спадщини пропущений.

У зв'язку з тим, що Позивачем було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2, державний нотаріус нотаріальної контори порекомендувала позивачу звернутися до суду за визначенням додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначить йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1212 ЦК України.

Причини пропуску Позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні:

- позивач не мав документів підтверджуючих родинні відносини, тому необхідно було встановити факт родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2 Рішенням Кагарлицького районного суду від 29.05.2012 року у справі №2-0 - 19/12 року було встановлено факт родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2, проте, після ухвалення судом рішення шестимісячний строк на прийняття спадщини вже закінчився.

Крім того, відсутність правових знань у Позивача відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку.

Вищезазначені причини пропуску Позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку суду є поважними та є підставою для визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини.

Норми матеріального права, використані судом при вирішенні спору.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» , ч. 1 ст. 1223, ч. 2 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272, ст.ст. 3, 15, 118, 119, 120, 215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Жовтневої сільської ради Кагарлицького району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2.

Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцю місто Кагарлик Київської області, паспорт серії НОМЕР_3, виданий 15 квітня 1999 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, додатковий строк у два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2, яке видане 26 грудня 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Ржищівського міського управління юстиції Київської області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

ССуддя:О. В. Закаблук