12 березня 2015 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого одноособово судді Донцова Д.Ю.,
при секретарі судового засідання Кінгольц М.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом та визначення розміру часток співвласників,
Позивач звернулась до суду з позовом до Одеської міської ради в якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини в шість місяця, пропущений із поважних причин, за законом після смерті батько ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити розмір часток у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1, визнав їх рівними.
В обґрунтування заяви позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3. Після смерті ОСОБА_3, відкрилась спадщина, до складу якої ввійшло право власності на 1/5 частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1. На день смерті ОСОБА_3, позивач постійно проживала з ним у квартирі за вказаною адресою, заяви про відмову від прийняття спадщини не подавала, а тому вважається такою, що прийняла спадщину. Однак вона не може отримати свідоцтво про право на спадщину, що залишилася після смерті її батька , оскільки не має документального підтвердження постійного проживання з батьком на день його смерті, у зв'язку з чим нотаріус повідомила заявника про неможливість видачі свідоцтва.
При цьому позивач посилаються те що, її батько, ОСОБА_3, на день смерті був зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1, що підтверджується його громадянським паспортом, однак КП ЖКС "Фонтанський" надав довідку №417 від 26.06.2014 року, з якої вбачається, що будь якіх даних про реєстрації її батько відсутні, у зв'язку з знищенням архіву.
Коли ІНФОРМАЦІЯ_1 її батько помер, позивачка фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, що складалося з 1/5 частки квартири АДРЕСА_1 - продовжувала мешкати в зазначеній квартирі, здійснювала ремонт квартири, оплачувала комунальні послуги, послуги з теплопостачання та електрозв'язку та інше, тобто фактично прийняла спадщину.
В строки, встановлені законом, позивачка не звернулася до державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини, тому що вважала, що прийняла фактично спадщину.
На даний час вона не може оформити спадщину, так як знищені дані в архіву про реєстрації покійного батько в спадковій квартирі та не визначені частки у праві власності, в зв'язку з чим позивач змушена звернутись до суду.
Представник позивача у судове засідання не з'явилася, про час та місце проведення була повідомлена належним чином, згідно поданої до суду письмової заяви, просить справу розглядати у її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити у повному обсязі, не заперечує проти постановлення заочного рішення.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце проведення відповідач повідомлявся належним чином, причини неявки свого представника суду не повідомив, заяви про розгляд справи у відсутності представника до суду не надходило.
Зі згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки - ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1, копія якого наявна в матеріалах справи.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки - ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2.
Після смерті батьків позивачки відкрилась спадщина у вигляді їх частини в квартири АДРЕСА_1
22.11.1994 року зазначена квартира була зареєстрована на праві приватної спільної сумісної власності в МБТІ (за № 111 пр - стр.42, реєстр 198)
Відповідно до технічного паспорту, зазначена квартира складається з однієї кімнати площею - 20,7 кв.м., кухні - 6,6 кв.м, коридору - 4,5 кв.м. Загальна площа квартири - 35,8 кв.м.
У відповідності до ч.1, 2 ст. 1269, ч.1 ст. 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Однак позивач не подала заяву про прийняття спадщини до майна її батька ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, до нотаріальної контори у встановлений законом строк, що пов'язано з тим, що вважала, що прийняла спадщину, так як продовжувала мешкати в зазначеній квартирі, здійснювала ремонт квартири, оплачувала комунальні послуги, послуги з теплопостачання та електрозв'язку та інше, тобто фактично прийняла спадщину.
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкоємство здійснюється за заповітом і за законом.
Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Законодавство не встановлює перелік поважних причин, тому вони визначаються поважними на думку суду. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.
Проаналізувавши наведені позивачем обставини, суд вважає причини пропуску позивачем строку встановленого для прийняття спадщини поважними.
ОСОБА_1, також просить визначити розміри часток співвласників квартиру АДРЕСА_1, у зв'язку з чим суд повинен зазначити про наступне.
Відповідно до ст. 357 ЦК України частки в сумісній власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.
Статтею 368 ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
Відповідно до вимог ст. 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.
У відповідності до ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.
Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Таким чином, розглянувши справу повно, всебічно, об'єктивно та неупереджено, суд вважає правомірними заявлені позовні вимоги, які є обґрунтованими, тому вважає за можливе їх задовольнити.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 15, 16, 220, 357, 368, 370, 372, 655, 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК Україні, ст.ст. 3, 10, 11, 60, 169, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом та визначення розміру часток співвласників - задовольнити у повному обсязі.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини в шість місяця, від дня набрання законної сили рішення суду, для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.
Визначити розміри часток співвласників квартири АДРЕСА_1, рівними - по 1/5 (одній п'ятій) частки за ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_1, ОСОБА_8, ОСОБА_7.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя