Справа № 304/1182/14-ц
Провадження № 2/304/40/2015
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 березня 2015 рокум. Перечин
Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого - судді Ганька І. І.,
при секретарі - Соханич Л.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення та усунення перешкод у здійсненні права власності, -
У судове засідання представник позивача не з'явилася, однак подала суду заяву, в якій просить справу розглянути у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі у судове засідання повторно не з'явилися, будучи належним чином повідомленими про час і місце судового засідання, причину неявки не повідомили, а тому суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Разом з цим, раніше відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було подано письмове заперечення, у якому вони просили у задоволенні позову відмовити, оскільки 07 червня 2014 року набув чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», згідно якого не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов'язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника / майнового поручителя або є об'єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об'єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку. Оскільки вони повністю відповідають вказаним умовам і повністю підпадають як іпотеко давці під дію зазначеного мораторію, тому просять у позові відмовити.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з таких підстав.
Правовідносини між сторонами випливають із зобов'язань, що виникають внаслідок договору, які врегульовані нормами Глави 48 ЦК України, зокрема згідно вимог ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 цього Кодексу, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Крім цього, згідно ст. 589 ЦК України, у разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави.
Згідно ст. 590 ЦК України звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду.
Відповідно до ст. 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.
Згідно ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.
Разом з цим, 07 червня 2014 року набув чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», який розповсюджує свою дію на правовідносини, що склались між сторонами даного спору.
Так, в силу пункту 1 частини 1 Закону не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов'язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови: що таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об'єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об'єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку.
Як зазначено вище, наданими суду належними доказами встановлено, що споживчий кредит відповідачу надано в іноземній валюті при цьому, загальна площа спірної квартири становить 77.50 кв. м (житлова 46.70 кв. м), а будинку - 105,10 кв. м (житлова - 56,0 кв. м).
Згідно відомостей Перечинського РС ГУ ДМС України в Закарпатській області відповідач ОСОБА_1 зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1, а відповідач ОСОБА_3 - в будинку АДРЕСА_2 (а. с. 85, 86) і відповідно це є єдиним місцем їх проживання, доказів про наявність іншого нерухомого майна у відповідачів суду не представлено, а тому законних підстав для задоволення позову про звернення стягнення в рахунок погашення заборгованості в розмірі 24 787,47 швейцарських франків за договором про надання споживчого кредиту від 15 вересня 2007 року на вказані квартиру та житловий будинок на даний час у суду немає (а. с. 108-117, 123-131).
Враховуючи наведене, у вимогах банку про звернення стягнення на предмети іпотеки слід відмовити з підстав, передбачених Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» № 1304-VII від 03 червня 2014 року.
Що стосується вимог про визнання за позивачем права власності на предмети іпотеки, виселення та усунення перешкод у здійсненні права власності, то такі також до задоволення не підлягає, оскільки згідно ст. ст. 37, 39, 40 Закону України «Про іпотеку» є похідними вимогами, а їх задоволення можливе тільки після прийняття рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Керуючись ст. ст. 509, 526, 530, 536, 575, 589, 590, 610, 611, 1050, 1054 ЦК України, ст. 37, 39, 40 Закону України «Про іпотеку», Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», ст. ст. 10, 11, 88, 213-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд, -
У позові публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення та усунення перешкод у здійсненні права власності - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Головуючий: Ганько І. І.