УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №668/3073/15-ц

Пров. №2/668/1135/15

20.03.2015року суддя Суворовського районного суду м. Херсона Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, що подані через представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3, про поділ житлового будинку в натурі між власниками(виділення часток), -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з вище вказаним позовом до відповідача про поділ житлового будинку в натурі між власниками(виділення часток), у якому просить поділити житловий будинок з прибудовами та господарсько-побутовими будівлями за адресою: м. Херсон, вул.. 11-а Північна, б. 119 в натурі між власниками і виділити позивачу в натурі у власність ? частину цього нерухомого майна, призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу, судові витрати стягнути із відповідача.

Вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Так позивачем не зазначено ціну позову, щодо вимог майнового характеру.

Статтею 80 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. У позовах, які складаються з кількох самостійних вимог,- загальною сумою всіх вимог.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимоги, майнового характеру.

Крім того, до позовної заяви додається документ, що підтверджує оплату судового збору, який визначається відповідно до зазначеної ціни позову(п.5 ст. 119 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви що має майновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

За подання позову майнового характеру, судовий збір сплачується у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,2 розмірів мінімальної заробітної плати(243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальних заробітних плат(3654,00 грн).

Враховуючи наведене та беручи до уваги положення ч. 2 ст. 80 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору у розмірі 3654,00 грн.(пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

З урахуванням наданої квитанції про оплату позивачем 420,00 грн., до сплати підлягає 3234,00 грн.

Таким чином, суддею встановлено, що позивачем у порушення вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до цієї позовної заяви не додано платіжний документ, що підтверджує оплату судового збору за зверненням до суду з вимогами майнового характеру у розмірі визначеному судом.

Тому позивачу необхідно доплатити судовий збір за вимоги майнового характеру у розмірі 3234,00 грн.

Крім того, відповідно до основоположних принципів та завдань цивільного судочинства суд розглядає і вирішує цивільні справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав чи інтересів фізичних і юридичних осіб що звернулись до суду в порядку встановленому цивільно-процесуальним кодексом України у спосіб визначений законами України.

Так, відповідно до п. 4 ст. 119 ЦПК України в частині відповідності іншим вимогам закону позивачем не викладені обставини та не зазначені докази відносно не можливості користування спільним майном співвласниками та чинення перешкод відповідачем позивачу у здійсненні таких прав.

Зазначення доказів передбачене ч.6 ст. 119 ЦПК України.

Також, позивач у прохальній частині позовної заяви ставить вимогу про призначення експертизи, в той час як така вимога не є способом захисту прав встановленого ст. 16 ЦК України, а відноситься до клопотань і підлягає розгляду в порядку забезпечення доказів відповідно до ст.133-137 ЦПК України та подається у формі окремої заяви у встановленому процесуальним законодавством порядку.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, що подані через представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3, про поділ житлового будинку в натурі між власниками(виділення часток) - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків 5 днів з дня отримання ухвали та розяснити, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_4