Справа №333/436/14-ц
Провадження №2/333/19/15
У Х В А Л А

Іменем України

17 березня 2015 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м.Запоріжжя у складі:

головуючого судді Тучкова С.С.,

при секретарі Довгаль А.Г.,

за участю представника позивача ОСОБА_1І,

відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, цивільну справу №333/436/14-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, визнання довіреності недійсною, витребування майна, треті особи приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Комунарського районного суду м.Запоріжжя знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, визнання довіреності недійсною, витребування майна, треті особи приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9.

У судовому засіданні представником відповідача було заявлено клопотання про залишення позовної заяви (уточненої) 18.06.2014 року без розгляду, посилаючись на те, що подана уточнена заява не оплачена судовим збором.

Відповідач у судовому засіданні клопотання свого представника підтримав та просив суд його задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні щодо клопотання представника відповідача заперечувала та зазначила, що питання про розподіл судових витрат суд може вирішити при постановленні рішення по справі.

Позивач, треті особи, будучи належним чином повідомленні судом про час та місце розгляду справи, у судове засідання не зявилися.

Заслухавши клопотання представника відповідача, думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

23.01.2014 року позивач звернулася до суду з позовною заявою про визнання довіреності та договору недійсними, встановлення факту родинних відносин, за подання якої сплатила судовий збір у розмірі 243,60 гривень.

Ухвалою Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 26.02.2014 року було відкрито провадження по цивільній справі за вищезазначеним позовом (том 1 а.с.139).

18.06.2014 року до суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, визнання довіреності недійсною, витребування майна, треті особи приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9

Відповідно до вимог ст.31 Цивільного процесуального кодексу України позивач наділений правом протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог.

Згідно ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, ціну позову щодо вимог майнового характеру. На підставі ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Так як відповідно до ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України в позовній заяві щодо вимог майнового характеру обовязково повинна бути зазначена ціна позову, тобто тягар доказування вартості спірного майна несе позивач, тому він повинен обґрунтувати у позовній заяві ціну позову та надати суду відповідні докази цього.

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення зазначених вимог позивач ціну позову в уточненій позовній заяві, яка містить вимогу майнового характеру, не зазначає.

Також згідно ст.6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку. На підставі ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставку судового збору за подання заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення зазначених вимог цивільного процесуального законодавства позивач документів, що підтверджують сплату судового збору за вимогу майнового характеру, до уточненої позовної заяви не додає.

Таким чином, позивачу в уточненій позовній заяві треба вказати ціну позову ринкову вартість спірної квартири (для чого звернутися до субєкта оціночної діяльності, який надасть висновок про вартість зазначеного майна) та згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» сплатити судовий збір, виходячи з реальної вартості спірного майна на час звернення до суду. У разі неможливості встановити точну ціну позову (ринкову вартість спірного майна) позивач повинен надати суду відповідні докази та клопотання про визначення судом попереднього розміру судового збору.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Якщо порушення правил статей 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України виявлені при розгляді справи, вони мають бути усунуті в ході судового розгляду, в іншому випадку настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 207 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне уточнений позов залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 11, 31, 119-121, 207 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Уточнену позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, визнання довіреності недійсною, витребування майна, треті особи приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_5, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви три дні з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що якщо він у встановлений строк не усуне зазначені недоліки, то позовна заява відповідно до вимог п.8 ч.1 ст.207 Цивільного процесуального кодексу України буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков