Справа № 303/6701/13-ц
ряд. стат. звіту - 47
РІШЕННЯ

Іменем України

28 січня 2015 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі: головуючого - судді Пак М.М.

при секретарі Тромпак В.В.

з участю : відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мукачево цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа : відділ державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мукачеву Мукачівського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини ,-

в с т а н о в и в:

Позивач - ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 15 січня 2015 року по цивільній справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору залучено - відділ державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мукачеву Мукачівського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області.

Позовні вимоги мотивує тим, що в період з 10 лютого 1989 року по квітень 2012 року він, ОСОБА_2, знаходився в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3, але в цей період у нього були періодичні інтимні стосунки з відповідачем ОСОБА_1 Так, після повідомлення останньою про народження дитини, він хибно вважаючи себе батьком дитини, подав до відділу РАГСу заяву про визнання себе батьком дитини - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. В подальшому одного разу ОСОБА_1 при зустрічі, в ході сварки, повідомила його, про те, що він не є батьком її дитини, що підтвердило його сумніви щодо біологічного походження дитини від іншого чоловіка, так як дитина навіть візуально не схожа на нього, а генетичну експертизу в добровільному порядку ОСОБА_1 провести не погоджується. Тому звертається до суду з вищевказаним позовом, в якому просить постановити рішення, яким виключити із актового запису №291 від 21 квітня 2011 року про народження дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 відомості про ОСОБА_2 як про батька дитини. Питання щодо стягнення з відповідача судових витрат позивачем не ставиться.

Позивач - ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився по невідомій суду причині, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник позивача - ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги ОСОБА_2 підтримує в повному обсязі та просить суд їх задоволити.

Відповідач - ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_2 визнала і проти їх задоволення не заперечила.

Заслухавши пояснення відповідача ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні належними доказами встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого 21 квітня 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мукачеву Мукачівського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області, ОСОБА_4, народилася ІНФОРМАЦІЯ_1, про що в Книзі реєстрації народжень зроблено відповідний актовий запис № 291, батьком якої є ОСОБА_2, громадянин України, а матір'ю ОСОБА_1, громадянка України (а.с.4).

-2-

10 грудня 2014 року ухвалою Мукачівського міськрайонного суду провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини призначено судово - біологічну (імунологічну) експертизу, проведення якої доручено експертам КУ Одеське обласне бюро СМЕ, а відібрати зразки крові у ОСОБА_2, ОСОБА_1 та дитини ОСОБА_4 доручено Закарпатському обласному бюро СМЕ, у зв'язку з чим провадження по справі було зупинено. На вирішення експертам даною ухвалою суду поставлено питання: "Чи являється ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, біологічним батьком дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1" (а.с.116-117).

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 15 січня 2015 року провадження по цивільній справі відновлено у зв'язку з невиконанням Закарпатським обласним бюро молекулярно-генетичної експертизи про встановлення батьківства, оскільки позивач ОСОБА_2 з'явився для забору крові, а відповідач ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_4 не з'явилися, у зв'язку з чим забір крові не був проведений (а.с.129).

Згідно частин 1 та 2 статті 136 Сімейного Кодексу України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

З пунктів 10, 11 Постанови №3 Пленуму Верховного суду України "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" від 15 травня 2006 року вбачається, що батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір'ю дитини (статті 126, 127 СК). Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до статті 58 Цивільно - процесуального кодексу України - належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Так, належність може розглядатися не тільки як об'єктивна властивість доказу, але й, як правило, адресоване суду. Відповідно до цього правила суд зобов'язаний відібрати тільки докази, що мають властивість належності, виключивши із процесу доказування докази, що не стосуються справи, наявність яких ускладнює процес доказування, встановлення дійсності обставин справи, затягує процес розгляду справи.

Відповідно до частини 4 статті 174 Цивільно - процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Так, визнання відповідачем позову - вільне волевиявлення відповідача, спрямоване на припинення спору з позивачем. Зайва відповідача про визнання позову може усна або письмова. Право відповідача на визнання позову є проявом принципів і змагальності.

З Постанови Пленуму Верховного суду України №14 від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі" вбачається, що рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. У зв'язку з цим суди повинні неухильно додержувати вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини ОСОБА_4, яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1, мамою якої є ОСОБА_1 Після народження дитина - ОСОБА_4, реєстрацію її народження у відділі ДРАЦС здійснив він, оскільки вважав, що дитина його. Позивачем зазначено, а відповідачем визнано, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 не є його дитиною. Тому суд приймає до уваги як основний доказ - визнання відповідачем ОСОБА_1 факт того, що ОСОБА_2 не є батьком дитини - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, оскільки, в судовому засіданні такою було повідомлено, що проведення експертизи - відібрання крові, це є жорстокий метод і вона не хоче такому піддавати дитину.

-3-

З статті 212 Цивільно - процесуального кодексу України, вбачається, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів; жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Судом не здобуто доказ - висновок експерта про результати проведення судово - біологічної експертизи, щодо встановлення чи являється ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, біологічним батьком дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, оскільки відповідач по справі - ОСОБА_1, неодноразово, для відібрання зразків крові від неї та дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, щоб у подальшому такі були направлені в КУ Одеське обласне бюро СМЕ, до експертної установи не з'являлася, у зв'язку з чим ухвали Мукачівського міськрайонного суду від 17 жовтня 2013 року та 10 грудня 2014 року виконані не були. Тим самим ОСОБА_1 здійснювала перешкоди для проведення вищевказаної експертизи, щоб визначити відсутність (чи наявність) кровного споріднення між ОСОБА_2, як батьком, і дитиною - ОСОБА_4.

Оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача щодо усунення перешкод у спілкуванні з дитиною є законні та обґрунтовані та підлягають до задоволення.

Судові витрати віднести за рахунок позивача ОСОБА_2.

Керуючись ст. ст. 10, 60, 174, 309, 212 - 215, 223 ЦПК України, ст. 136 Сімейного кодексу України, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_2 - задоволити.

Виключити із актового запису, зробленого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Мукачеву Мукачівського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області за № 291 від 21 квітня 2011 року про народження дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, відомості про ОСОБА_2, як про батька ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Закарпатської області через Мукачівський міськрайонний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий М.М.Пак