Справа № 755/4781/15-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"06" березня 2015 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П. перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції про визнання права власності у порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

03 березня 2015 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції про визнання права власності у порядку спадкування.

05 березня 2015 року вказану позовну заяву було передано в провадження судді Катющенко В.П. в порядку визначеному ст. 11-1, ч.1 ст. 118 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як вбачається із заявлених позовних вимог, позивачі просить суд: визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування на ? частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування на ? частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 6 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Таким чином, позивачам необхідно сплатити судовий збір з урахуванням загальної суми позову пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Крім того, предметом даного позову є вимоги позивачів щодо визнання права власності на об'єкт нерухомого майна, що передбачає визначення ціни позову, виходячи з дійсної вартості об'єкту нерухомого майна.

Відповідно до п. п. 1-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, за подачу позовної заяви немайнового характеру - 0,2 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік", мінімальна заробітна плата з 01 січня 2015 року встановлена у розмірі 1218 гривень 00 копійок.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Виходячи з вищевикладеного, позивачам необхідно надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість майна, а саме: ? частки квартири АДРЕСА_1, ? частки квартири АДРЕСА_1 та визначити ціну позову з урахуванням реальної вартості даного майна або сплатити максимальний розмір судового збору за подачу позову майнового характеру.

Як роз'яснено в п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

Як вбачається з поданої позовної заяви, визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 необхідне позивачам для спадкування вказаної квартири після смерті різних спадкодавців - ОСОБА_3 та ОСОБА_4

В той же час, матеріали позовної заяви не містять відомостей, що підтверджують спільність позовних вимог позивачів щодо визнання права власності в порядку спадкування після смерті різних спадкодавців.

Відповідно до ч.1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає тому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 80, 119, 121, 210 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції про визнання права власності у порядку спадкування, залишити без руху.

Надати можливість позивачам виправити недоліки в строк не більше ніж три дні з дня отримання позивачами ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: