Справа № 212/71/15-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2015 року м. Кривий Ріг

Жовтневій районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: Головуючого , судді: Водоп'янова С.М.,

при секретарі ; Комарчук С.М.

розглянувши за участю представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3, представника Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» Некрасової Катерини Олександрівни у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Кривого Рогу цивільну справу за позовом, -

ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди заподіяної при виконанні трудових обов'язків ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу з позовом до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди заподіяної при виконанні трудових обов'язків.

В обґрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_2 у позовній заяві суду зазначила, що вона пропрацювала в умовах впливу шкідливих факторів 12 років 10 місяців: машиністом живильника - 9 місяців, машиністом конвеєра ДСФ шахти «Октябрська» ВАТ, ПАТ «КЗРК» - 12 років 1 місяць.

Рішенням лікувальної - експертної комісії Українського науково -дослідного інституту промислової медицини від 04 жовтня 2011 року їй було встановлено діагноз: Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої - ст.(пиловий бронхіт першої - другої ст. емфізема легень першої - другої ст..). Легенева недостатність першого - другого ступеня. Фаза загострення.

Відповідно Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, який складений 20 жовтня 2011 року, в пункті 16, 17 встановлено, що причиною професійного захворювання явилась, саме несистематичне використання комплексу пилеподавлення і незабезпечення нормативного провітрювання на робочих місцях, умови праці характеризувались запиленістю повітря робочої зони переважно фіброгеної дії, що перевищувала ГДК та виробничого шуму підвищених параметрів. Порушення режиму експлуатації технологічного устаткування, приладів, пошкодження захисних засобів і механізмів систем вентиляції, освітлення, кондиціювання повітря, відсутність засобів індивідуального захисту.

За висновком МСЕК від 23 листопада 2011 року була встановлена втрата професійної працездатності в розмірі 25%-, ХОЗЛ при наступному огляді в 2012, 2014 році процент втрати працездатності не змінився.

В зв'язку з професійним захворюванням змінився її образ і якість життя, що завдає їй моральних страждань, з вини підприємства вона переносить як фізичні, так і моральні страждання і переживання, викликані ушкодженням її здоров'я в результаті одержання тимчасової, а потім стійкої втрати працездатності при виконанні трудових обов'язків.

Фізичні страждання полягають в тому, що у неї постійна задишка при незначних навантаженнях, при ходьбі, кашель, біль за грудиною, безсоння. Отримане захворювання обмежує її життєву активність, позбавляє повноцінного спілкування з людьми. Вона не можу матеріально забезпечити себе та свою родину.

З моменту встановлення їй профзахворювання, вона не отримала від підприємства ні матеріальної допомоги ні відшкодування моральної шкоди.

Вона стає фізично безпорадною людиною, що наводить на смутні міркування про подальше своє життя, про перспективи на майбутнє, про те, що вона може стати тягарем для родини. Отримане професійне захворювання і її наслідки є необоротні.

Усвідомлення неможливості поліпшити своє здоров'я або хоча б запобігти його погіршенню викликає додатковий щиросердечний біль та моральні страждання.

Заподіяне їй з вини підприємства захворювання змінило для неї спосіб життя, наслідки захворювання вимагають додаткових зусиль для організації її життя, підтримки здоров'я, порушили нормальні життєві зв'язки внаслідок неможливості продовження активного громадянського життя, унаслідок порушення відносин з оточуючими людьми.

Тому вона просить суд постановити рішення яким стягнути з Публічного Акціонерного Товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 70000 гривень 00 копійок.

Представник позивача ОСОБА_3, в судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримала у повному обсязі, посилаючись на зазначені у позовній заяві факти.

Представник відповідача Некрасова К.О., у судовому засіданні позов не визнала та зазначила, що позивач пропрацювала на «ЦГЗК» близько 3 років, тому ПАТ «Кривбасзалізрудком» не може нести відповідальність за шкоду яка була заподіяна позивачу іншим підприємством. А також позивач не довів винуватість відповідача в завданні йому фізичних і моральних страждань.

Крім того, укладаючи з відповідачем трудовий договір позивачеві було роз'яснено його права та обов'язки, про умови праці, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, та можливі наслідки їх впливу на здоров'я.

Тому на підставі викладеного представник відповідача просить суд в задоволені позовних вимог позивача, щодо відшкодування на його користь моральної шкоди відмовити повністю.

Суд, вислухавши представника позивача та представника відповідача вважає, що позовні вимоги ОСОБА_2 підлягають частковому задоволенню з наступних підстав:

Суд вважає, що обставини, викладені в позовній заяві, про заподіяння моральної шкоди ОСОБА_2 внаслідок втрати нею працездатності при виконанні важкої праці на підприємстві відповідача в справі, та не створення належних умов відповідачем для виконання безпечної роботи для життя та здоров'я працівників, знайшли підтвердження у наданих позивачем письмових доказах.

Так судом встановлено, що згідно, Рішення лікувальної - експертної комісії Українського науково - дослідного інституту промислової медицини від 04 жовтня 2011 року ОСОБА_2 було встановлено діагноз: Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої - ст.(пиловий бронхіт першої - другої ст. емфізема легень першої - другої ст..). Легенева недостатність першого - другого ступеня. Фаза загострення.

Та відповідно Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, який складений 20 жовтня 2011 року, в пункті 16, 17 встановлено, що причиною професійного захворювання явилась, саме робота в умовах запиленості повітря робочої зони, параметри якої перевищували ГДК, внаслідок випадків які мали місце неефективного провітрювання виробничих приміщень (галерей) незастосування засобів знесилення та невживання заходів щодо боротьби з пиловиділенням під час роботи технологічного обладнання на дробарно - сортувальній фабриці. Робота впродовж 12 років 10 місяців в умовах запиленості повітря робочої зони, рівень якої перевищував ГДК, пил з вмістом вільного кремнію діоксиду кристалічного від 10 до 70% в концентрації від 4.8 мг/м3 до 8.0 мг/м3 при ГДК - 2.0 мг/м3

А також за висновком МСЭК від 2014 року ОСОБА_2 встановлена втрата професійної працездатності на 25% ХОЗЛ безстроково.

Таким чином, та обставина, що позивач захворів професійними захворюваннями, внаслідок того, що відповідачами не були створені належні і безпечні для здоров'я працівників умови праці підтверджені письмовими доказами наданими суду позивачем, а саме: копією виписок з акту огляду МСЕК; копією Акту розслідування його професійного захворювання складений 20 жовтня 2011 року, копіями виписних епікризів та іншими матеріалами справи.

Заподіяну моральну шкоду позивач оцінив в - 70000 гривень 00 копійок.

Відповідно до статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я. Як наслідок, моральна шкода, заподіяна умовами виробництва, спричинює порушення особистих немайнових прав, право на життя, право на охорону здоров'я тощо.

У відповідності до ст. 4 Закону України "Про охорону праці", державна політика в області охорони праці, базується; зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці, соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які постраждали від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань.

У відповідності зі ст.1167, 1168 ЦК України відшкодування шкоди, заподіяного працівникові внаслідок ушкодження здоров'я або у випадку смерті працівника, здійснюється винною особою яка її завдала.

З огляду на особливості захисту здоров'я потерпілої, поряд з відшкодуванням матеріальної шкоди (яку йому встановлено відшкодовувати), компенсується і моральна шкода, тому що є в наявності факт, заподіяння цієї шкоди.

Відшкодування моральної (немайнової) шкоди застрахованим особам, яким є позивач в справі, не залежить від відшкодування матеріальної шкоди, ст. 23 ч. 4 ЦК України, і є одним зі способів захисту особистих немайнових прав працівників.

Згідно, рішення Конституційного суду від 27 січня 2004 року, громадяни, яким встановлена стійка втрата професійної працездатності, мають право на стягнення на їх користь моральної шкоди. Відповідно до п. 4.1 цього ж рішення, ушкодження здоров'я, заподіяне потерпілій під час виконання трудових обов'язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності, завдають йому моральні і фізичні страждання. У випадку каліцтва потерпіла втрачає працездатність і зазнає значно більшої моральної шкоди, ніж працівник, що не втрачає професійної працездатності.

Тому суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_2 знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, але сума, яку вона вимагає до відшкодування є на думку суду завищеною, у повному обсязі не обґрунтованою та не доведеною. Тому суд вважає можливим задовольнити позов частково, стягнувши з Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» у відшкодування моральної шкоди на користь ОСОБА_2 - 20000 гривень 00 копійок, без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб.

Сума страхової виплати за моральну шкоду визначається в судовому порядку.

Згідно ст. 237-1 КЗпП України, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, пов'язаним з виконанням трудових обов'язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Згідно п.13 Постанови Пленуму ВС України № 4 від 31 березня 1995 року „Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди", судам необхідно враховувати, що відповідно до ст. 237-1 КЗпП за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (виконання робіт у небезпечних для життя і здоров'я умовах), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків чи потребує від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов'язок по відшкодуванню моральної шкоди покладається на власника або уповноваженого ним органом незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

Оскільки ОСОБА_2 отримала професійне захворювання під час виконання трудових обов'язків, то заподіяна моральна шкода випливає з трудових правовідносин і має бути відшкодована роботодавцем, який не створив безпечних умов праці.

У відповідності зі ст.16, 23, 1167, 1168 Цивільного Кодексу України, ст. 4 Закону України "Про охорону праці", ст. 153, 237-1 КЗпП України, ст. 10,11,60, 212-214 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В;

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити частково.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства „Криворізький залізорудний комбінат" у відшкодування моральної шкоди на користь ОСОБА_2 - 20 000 гривень 00 копійок.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_2 - відмовити

Стягнути з Публічного акціонерного товариства „Криворізький залізорудний комбінат" на користь державного бюджету України судовий збір в розмірі - 243 гривень 60 копійок.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга усіма учасниками процесу до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня виготовлення його повного тексту через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: С. М. Водоп"янов