06.02.2014 103/5848/13-ц
Справа № 103/5848/13-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2014 року

м. Бахчисарай

Бахчисарайський районний суд
Автономної Республіки Крим у складі:

головуючого судді Готовкіной
Т.С.

при секретарі Марк О.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Бахчисарай
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Поштовської селищної ради про
встановлення додаткового строку для
прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до
Поштовської селищної ради
Бахчисарайського району АР Крим про
встановлення додаткового строку у два
місяці для подачі заяви про прийняття
спадщини після смерті батька - ОСОБА_2,
якій помер ІНФОРМАЦІЯ_1

Позовні вимоги мотивовані тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки -
ОСОБА_2, якій за життя подарував їй свій
житловий будинок з господарськими
спорудами, розташований за адресою:
АДРЕСА_1. Земельна ділянка, розташована
під вказаним домоволодінням, належала
спадкодавцеві на праві власності, що
підтверджується відповідним державним
актом. Після нотаріального укладення
вказаного договору дарування,
позивачка вважала, що до неї також
перейшло право власності і на земельну
ділянку, на якій розташований будинок.
Після смерті батька позивачка до
нотаріальної контори не зверталась,
оскільки була впевнена, що володіє
належним за життя батькові майном на
підставі права власності.

Маючи намір продати житловий будинок
позивачка не змогла оформити договір
купівлі-продажу, оскільки до даного
часу земельна ділянка зареєстрована на
праві власності за її батьком. Не маючи
іншого способу захисту своїх прав
звернулась до суду із відповідним
позовом.

В судовому засіданні представник
позивачки за довіреністю ОСОБА_3
позовні вимоги підтримав у повному
обсязі та просив суд задовольнити
останні. Додатково вказував на те, що
ОСОБА_1 зверталась до Бахчисарайського
районного суду АР Крим з позовом про
визнання права власності на спірну
земельну ділянку, у задоволенні якого
рішенням від 11.10.2013р. їй було
відмовлено. Вказане рішення залишено
без змін ухвалою Апеляційного суду
Автономної Республіки Крим від 16.12.2013р.
При цьому колегіє суддів апеляційної
інстанції вказувалось на те, що
позивачка не позбавлена можливості з
метою захисту своїх прав оформити
права на земельну ділянку в порядку
спадкування.

Представник відповідача до судового
засідання не з'явився. В матеріалах
справи наявні заяви про розгляд справи
за відсутності представника
відповідача.

Розглянувши матеріали справи,
заслухавши пояснення представника
позивача, дослідивши в їх сукупності
надані докази, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2, що
підтверджується свідоцтвом про
народження та свідоцтвом про укладення
шлюбу (а.с.5-6).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
серії НОМЕР_1 від 22.08.2006р. (а.с.4).

12.10.2001р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладений
договір дарування житлового будинку,
згідно з яким ОСОБА_2 подарував, а
ОСОБА_1 прийняла у дар належний
дарувателю на праві приватної
власності житловий будинок у цілому з
побутовими спорудами та будівлями під
номером АДРЕСА_1.

За умовами договору на земельній
ділянці, належній дарувателю на праві
приватної власності на підставі
державного акту ІІІ-КМ №027295, виданого
виконкомом Поштовської

селищної ради від 25.01.2001р., розташовані:
один житловий кам'яний будинок
позначений на плані літерою А, житловою
площею у 30,6 кв.м., з наступними
побутовими спорудами та будівлями:
сараями - Б, В, Г, З, Л, навісами - в1, И, К,
спорудами, вбиральнею - Е, гаражем - Ж,
душем - М.

Право власності на житловий будинок у
Обдарованої виникає з моменту
нотаріального посвідчення цього
договору (п.8 Договору).

Договір посвідчений державним
нотаріусом Бахчисарайської державної
нотаріальної контори Корольовою В.О.
(зворотній бік а.с.10), зареєстрований в
БТІ та виконкомі Поштовської селищної
ради.

Згідно з відповіддю Сімферопольського
МБРТІ, наданої на запит суду, станом на
01.01.2013р. домоволодіння АДРЕСА_1
зареєстровано за ОСОБА_1 в цілому на
підставі договору дарування.

ОСОБА_2, який мешкав в АДРЕСА_1, на праві
приватної власності належала також
земельна ділянка площею 0,1251 га в межах
згідно з планом (а.с.20), що
підтверджується державним актом на
право приватної власності на землю
серії ІІІ-КМ №027295 від 25.01.2001р. (а.с.15).

Листом від 06.09.2012р. державний нотаріус
Корольова В.О. повідомила ОСОБА_1, що
спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не
заводилась. При цьому позивачка з
заявою про прийняття спадщини до
нотаріальної контори не зверталась;
факт того, що позивачка на час смерті
батька була прописана разом з ним не
вбачається, а тому остання пропустила
шестимісячний строк для звернення із
заявою про прийняття спадщини (а.с.30).

Відомості щодо того, що спадкова справа
після смерті ОСОБА_2 не заводилась, було
також підтверджено нотаріусом на запит
суду.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно зі спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається до
нотаріальної контори за місцем
відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК визначені наслідки
пропущення строку для прийняття
спадщини, зокрема, якщо спадкоємець
протягом строку, встановленого ст. 1270
ЦК, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За письмовою згодою
спадкоємців, які прийняли спадщину,
спадкоємець, який пропустив строк для
прийняття спадщини, може подати заяву
про прийняття спадщини нотаріусу за
місцем відкриття спадщини. За позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини
подається:

1) у разі відсутності письмової згоди
всіх спадкоємців, які прийняли
спадщину, на подання спадкоємцем, який
пропустив шестимісячний строк, заяви
про прийняття спадщини до нотаріальної
контори;

2) у разі пропуску шестимісячного
строку подання заяви про прийняття
спадщини до нотаріальної контори та
відсутності інших спадкоємців, які
прийняли спадщину та могли б дати
письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно з п.24 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30.05.2008 року
№ 7 «Про судову практику у справах про
спадкування», вирішуючи питання про
визначення особі додаткового строку,
суд досліджує поважність причин
пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий
строк для подання заяви про прийняття
спадщини, суд не повинен вирішувати
питання про визнання за ним права на
спадщину. Спадкоємець після визначення
йому додаткового строку для прийняття
спадщини має право прийняти спадщину в
порядку, встановленому ст. 1269 ЦК, та
набути право на спадщину відповідно до
ч. 5 ст. 1268, статей 1296-1299 ЦК. Вирішення
судом спору щодо визнання права
власності в порядку спадкування може
відбуватися лише після прийняття
спадщини.

При вирішенні справ про визначення
додаткового строку для подання заяви
про

прийняття спадщини слід також
враховувати, що додатковий строк
визначається у разі, якщо суд визнає
причини пропуску строку для прийняття
спадщини поважними.

Судом встановлено, що на даний час
позивачка є власником будинку по
АДРЕСА_1, тоді як земельна ділянка під
вказаним будинок досі зареєстрована на
праві власності за її померлим батьком
- ОСОБА_2

При цьому оформити земельну ділянку у
власність іншим шляхом, аніж в порядку
спадкування, позивачка не має
можливості, що зокрема підтверджується
листом Відділу Держземагенства у
Бахчисарайському районі АР Крим
(а.с.28-29), а також зазначено в рішенні
Бахчисарайського районного суду АР
Крим від 11.10.2013р. (а.с.16-17) та ухвалі
Апеляційного суду Автономної
Республіки Крим від 16.12.2013р.

На думку суду наявність об'єктивних
обставин, за яких позивачка не
звернулась до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини,
відсутність в неї іншого способу
захисту щодо оформлення права на
спірну земельну ділянку, суд вважає за
можливе визначити позивачці
додатковий строк у два місяці для
подачі заяви про прийняття спадщини.

При цьому слід зазначити, що з огляду на
те, що позивачка є єдиною спадкоємицею
після смерті батька, питання щодо
надання додаткового строку для подачі
заяви про прийняття спадщини
вирішується в судовому порядку.

Керуючись ст.ст.1272 ЦК України, ст.ст.10, 11,
60, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для
подачі заяви про прийняття спадщини
після смерті ОСОБА_2, якій помер
ІНФОРМАЦІЯ_1, до нотаріальної контори у
2 місяці з дня набрання рішенням
законної сили.

Рішення може бути оскаржено в
Апеляційний суд Автономної Республіки
Крим через Бахчисарайський районний
суд АР Крим шляхом подання апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Суддя: