(№2/251/89/14)
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

17.01.2014 року Калінінський районний суд
міста Горлівка Донецької області у
складі: головуючого - судді
Шиповича В.В.

при секретарі
Калфакчиян М.С.

за участі представника позивача
ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Горлівка
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_3 про стягнення подвійної суми
завдатку, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 у вересні 2013 року
звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3
про стягнення подвійної суми завдатку
посилаючись на те, що 3 вересня 2012 року
уклала з відповідачем попередній
договір купівлі-продажу квартири
АДРЕСА_1 сплативши ОСОБА_3 03.09.2012 року в
якості завдатку 5000 гривень, а 10.09.2012
року ще 2000 гривень. При цьому
домовилася із ОСОБА_3, що договір
купівлі-продажу вказаної квартири за
ціною 4700 доларів США повинен бути
укладений у листопаді 2012 року, а у
випадку невиконання договору з вини
продавця він повинен повернути
завдаток у подвійному розмірі.
Оскільки договір купівлі-продажу
квартири між нею та ОСОБА_3 укладено не
було з вини відповідача то ОСОБА_2
просила суд стягнути із ОСОБА_3
подвійну суму завдатку у розмірі 14000
гривень.

У судове засідання ОСОБА_2 надала
письмову заяву у якій підтримала
позовні вимоги та наполягала на їх
задоволенні.

Представник позивача у судовому
засіданні підтримав позовні вимоги,
підтвердив обставини викладені у
позові. Додатково пояснив, що ОСОБА_2,
після того, як договір купівлі-продажу
квартири укладено не було,
неодноразово зверталася до ОСОБА_3 з
проханням повернути отримані гроші, на
що та обіцяла, що зробить це найближчим
часом, однак до теперішнього часу гроші
не повернуті.

Відповідно до ст. 169 ЦПК України справу
розглянуто за відсутності відповідача,
повідомленого належним чином про час
та місце судового засідання, стосовно
якого суд не має відомостей про причину
неявки, та відповідно до ст. 224 ЦПК
України суд ухвалює заочне рішення на
підставі наявних у справі доказів,
оскільки позивач не заперечує проти
такого вирішення справи.

Суд оголосивши заяву позивача,
вислухавши пояснення представника
позивача, дослідивши письмові докази
встановив наступні обставини та
відповідні ним правовідносини.

3 вересня 2012 року між ОСОБА_3 як
продавцем та ОСОБА_2 як покупцем
укладено у простій письмовій формі
«Попередній договір № 5/309
купівлі-продажу квартири забезпечений
завдатком» (а.с. 3-4) відповідно до умов
якого сторони зобов'язуються у
листопаді 2012 року оформити договір
купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2, яка
належить ОСОБА_3 на підставі свідоцтва
про право власності № 6388 від 13.08.1996
року. При цьому вартість квартири
визначена як еквівалент 4700 доларів США.
До підписання цього договору ОСОБА_2
передала ОСОБА_3 суму завдатку у
розмірі 5000 гривень. У випадку
невиконання цього договору продавцем
він зобов'язується повернути покупцю
протягом 3 днів з дати коли повинен бути
укладений договір купівлі-продажу
квартири подвійну суму завдатку.

3 вересня 2012 року між ОСОБА_2 та
ОСОБА_3 у простій письмовій формі
укладено «Договір №3 про надання
завдатку» (а.с. 5) відповідно до якого
сторони дійшли згоди, що грошова сума
5000 гривень сплачена ОСОБА_2 в рахунок
належних з неї платежів є завдатком. У
разі порушення договору з вини ОСОБА_3
вона зобов'язується повернути ОСОБА_2
завдаток та додатково сплатити суму в
розмірі завдатку.

На підтвердження отримання 03.09.2012
року грошових коштів від ОСОБА_2 у сумі
5000 гривень , ОСОБА_3 складено розписку,
оригінал якої оглянуто судом у
судовому засіданні.

Крім того суду представником
позивача надано оригінал розписки
ОСОБА_3 від 10.09.2012 року згідно якої вона
отримала від ОСОБА_2 2000 гривень в якості
передоплати за вартість квартири
АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 570 ЦК України
завдатком є грошова сума або рухоме
майно, що видається кредиторові
боржником у рахунок належних з нього
за договором платежів, на
підтвердження зобов'язання і на
забезпечення його виконання. Якщо не
буде встановлено, що сума, сплачена в
рахунок належних з боржника платежів,
є завдатком, вона вважається
авансом.

Згідно ч.1 ст.571 ЦК України якщо
порушення зобов'язання сталося з
вини боржника, завдаток залишається у
кредитора. Якщо порушення зобов'язання
сталося з вини кредитора, він
зобов'язаний повернути боржникові
завдаток та додатково сплатити

суму у розмірі завдатку або його
вартості.

Таким чином положення
законодавства про залишення завдатку
особі яка його отримала, або стягнення
з неї подвійної суми завдатку
застосовуються лише у випадку, коли між
сторонами був укладений договір, але
він не виконується з вини будь-якої із
сторін. У випадку коли сторони лише
домовилися укласти договір в
подальшому, але належним чином його не
оформили, грошові кошти сплачені в
рахунок виконання договору повинні
бути визнані авансом та повернені в
тому ж розмірі, в якому вони були
передані.

Доводи позивача про надання
завдатку за результатами укладення між
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 попереднього договору
від 03.09.2012 року не можуть буті прийняті
судом виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 635 ЦК України
попередній договір укладається у
формі, встановленій для основного
договору, а якщо форма основного
договору не встановлена, - у письмовій
формі.

Основний договір який планували
укласти ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є договір
купівлі-продажу квартири, щодо якого
законом передбачено обов'язкове
нотаріальне посвідчення. Таким чином
виходячи з вимог ч.1 ст.635 ЦК України
попередній договір у даному випадку
також підлягав обов'язковому
нотаріальному посвідченню, чого
сторонами зроблено не було.

Відповідно до ч.1 ст. 220 ЦК України
у разі недодержання сторонами
вимоги закону про нотаріальне
посвідчення договору такий договір є
нікчемним.

За таких обставин суд приходить
до висновку, що оскільки у
розглядуваній справі між сторонами не
було укладено договору, а вони лише
домовилися його укласти в подальшому,
грошові кошти, які ОСОБА_2 передала
ОСОБА_3 у сумі 5000 гривень 03.09.2012 року та
2000 гривень 10.09.2012 року, в рахунок
наступної купівлі квартири, не можуть
бути визнані завдатком, а є авансовими
платежами та підлягають поверненню
позивачу у тому ж розмірі в якому були
сплачені.

Доводи позивача про те, що договір
купівлі-продажу квартири не було
укладено з вини ОСОБА_3 у судовому
засіданні не спростовані.

Відповідач своїх заперечень
проти позову та доказів, які б
підтверджували такі заперечення не
надала.

На підставі ст.ст. 220, 570-571 ЦК України,
ст.ст. 10-11, 60-61, 88, 169, 209, 212, 214-215, 217, 218, 224-226
ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити
частково.

Стягнути із ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 на
користь ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2
(ідентифікаційний номер НОМЕР_1) 7000 (сім
тисяч) гривень авансових платежів та
судовий збір в сумі 229 (двісті двадцять
дев'ять) гривень 40 копійок.

В іншій частині у задоволенні позовних
вимог ОСОБА_2 відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Донецької області через
Калінінський районний суд міста
Горлівки шляхом подачі в десятиденний
строк з дня проголошення рішення
апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання ним копії
рішення.

Суддя
Шипович В.В.