Справа № 435/3002/12
У Х В А Л А

про призначення повторної
судово-медичної

генетично-ідентифікаційної експертизи

04 грудня 2014 року Саксаганський
районний суд м. Кривого Рогу
Дніпропетровської області, у складі:

головуючого – судді Попова
В.В.,

при секретарі – Ткаченко
К.М.,

за участю:

позивача – ОСОБА_1,

її представника – ОСОБА_2,

представника відповідача – ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні, в залі суду, у м. Кривого
Розі, заяву ОСОБА_4 про призначення
повторної судово-медичної
генетично-ідентифікаційної експертизи
в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_4 про визнання батьківства та
стягнення аліментів, –

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із
зазначеним позовом, в якому просить
визнати відповідача батьком її дитини
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути з
відповідача на її користь аліменти на
утримання дитини в розмірі 1/4 частки з
усіх видів його заробітної плати
щомісяця і до досягнення дитиною
повноліття.

За ухвалою суду від 11 березня 2014 року в
справі 16 травня 2014 року було проведено
судову генетичну експертизу КЗ
«Дніпропетровське обласне бюро
судово-медичної експертизи» ДОР», у
підсумках якої було зазначено, що
відповідач є батьком дитини з
вірогідністю 99,9999%.

04 грудня 2014 року в судове засіданні від
відповідача надійшла заява про
призначення повторної судово-медичної
генетично-ідентифікаційної
експертизи, підтримана ним та його
представником, для з'ясування обставин
щодо наявності або відсутності
кровного споріднення між ним та
дитиною позивача, що мають значення для
справи, оскільки він стверджує, що
ніяких відносин, від яких народжуються
діти, у нього з позивачем не було,
проведена експертиза базувалася на
аналізі групових антигенів
ферментативних систем крові, що
дозволило достовірно встановити лише
групові властивості об'єктів, які
досліджувались, тоді як, зокрема,
встановити батьківство або виключити
неправдиво вказане батьківство
вищевказаним методом не завжди
можливо, експерт зробив висновок лише
про те, що походження дитини від нього
не виключається (як і від інших
чоловіків з такими самими груповими
характеристиками) і з показником, який
вказаний у висновку експерта
ймовірністю 99,9999%, робиться висновок, що
він може бути батьком, додаток 1 до
експертного висновку практично не
читається (не видно алельний маркер
відповідного локусу), експертом
проведено молекулярно-генетичне
дослідження алельного поліморфізму
14-ти мікросателітних локусів замість
15-ти (відсутній локус Д21S11), що є
порушенням вказаного методу
молекулярно-генетичного дослідження.
Експерт використав локуси ДНК для
проведення молекулярно-генетичного
дослідження, за локусною моделлю, яка
не закріплена жодним нормативним
документом. Під час проведення
розрахунків використані лише ті
частоти алелів, які отримані
виробником діагностичної панелі
«РТС-220 DNA Engine Dyad», а це США, а
ініціативне, децентралізоване та
безсистемне впровадження
молекулярноогенетичного дослідження
алельного поліморфізму в
Дніпропетровському обласному бюро СМЕ
упродовж 20-ти років призвело до того, що
цей метод використовується в
судово-медичній практиці без належного
наукового обґрунтування та на
індивіалізуючій панелі не
європейського виробництва, а
виробництва США, а також
генотипоскопічна експертиза
(генетична експертиза) методом
геномної дактилоскопії – це
індивідуальна ідентифікація
(своєрідна генетична паспортизація),
встановлення спорідненості по крові на
рівні дослідження структури ДНК і цей
вид експертизи дозволяє не тільки
категорично виключити батьківство, а й
здійснити позитивне встановлення обох
батьків та спорідненість по крові
взагалі (ідентифікацію особи), тому
перевагами генотипоскопічної
експертизи щодо традиційних методів
імунологічних досліджень є більш
конкретні висновки, висока чутливість
методів, можливість дослідження
декількох зразків, в якій об'єктами
дослідження можуть бути використані
кров рідка та висушена, слина та
волосся.

Представник позивача заперечувала
проти заявленого клопотання з підстав
недоведеності обставин неповноти
експертного висновку, його
необґрунтованості або такого, що
суперечить матеріалам справи.

Заслухавши думки сторін, вивчивши
клопотання про призначення повторної
судово-медичної
генетично-ідентифікаційної експертизи
та матеріали справи, суд приходить до
висновку про його задоволення, позаяк
обставини, викладені в клопотанні, є
підставами про призначення в справі
повторної експертизи, що передбачено ч.
2 ст. 150 ЦПК України.

Оскільки для
проведення зазначеної експертизи
потрібний значний проміжок часу, на час
проведення експертизи провадження у
справі слід зупинити.

Керуючись ст.ст.130,144,202 ЦПК
України, суд –

УХВАЛИВ:

Призначити в цивільній справі за
позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про
визнання батьківства та стягнення
аліментів повторну судово-медичну
генетично-ідентифікаційну експертизу,
на вирішення якої поставити наступні
питання:

1)          чи підтверджується
відсутність або наявність кровного
споріднення ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2,
уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3 Крим, з
неповнолітньою ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1?

Проведення експертизи доручити
експертам Київського міського
клінічного бюро судово-медичної
експертизи (м. Київ, вул. Докучаєвська,
4), попередивши їх про кримінальну
відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК
України за дачу завідомо неправдивого
висновку та відмову від дачі висновку.

У розпорядження експертів надати
матеріали даної цивільної справи.

Провадження у справі зупинити на час
проведення експертизи.

Надати експертам можливість обстежити
ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1
та отримати від них зразки, необхідні
для проведення експертизи.

Оплату за проведення експертизи
покласти на відповідача ОСОБА_4.

Роз’яснити сторонам положення ст. 146
ЦПК України про наслідки ухилення від
участі в експертизі.

Призначити проведення судового
засідання у справі після надходження
результатів судово-генетичної
експертизи, встановивши строк її
виконання до 04.02.2015 року.

Ухвала в частині зупинення
провадження в справі може бути
оскаржена в апеляційному порядку до
апеляційного суду Дніпропетровської
області через Саксаганський районний
суд м. Кривого Рогу протягом 5-ти днів з
дня її проголошення. У разі якщо ухвалу
було постановлено без участі особи, яка
її оскаржує, апеляційна скарга
подається протягом п’яти днів з дня
отримання копії ухвали.

Суддя

В.В. Попов.