Справа №333/8988/14-ц
Провадження №2/333/3360/14
Ухвала

Іменем України

17 листопада 2014 року м.Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м.Запоріжжя Тучков С.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування часткою житлового будинку, що належить подружжю на праві спільної часткової власності, та усунення перешкод у здійсненні права власності на частку житлового будинку шляхом вселення,

в с т а н о в и в:

До Комунарського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування часткою житлового будинку, що належить подружжю на праві спільної часткової власності, та усунення перешкод у здійсненні права власності на частку житлового будинку шляхом вселення, в якій позивач просить суд визначити порядок користування 17/25 частин житлового будинку №34 по вул.Плеханова в м.Запоріжжя: кімнату 1-5 (згідно технічного паспорта), площею 10,8 кв.м, виділити в користування ОСОБА_1, кімнату 1-4, площею 14,5 кв.м, виділити в користування ОСОБА_2, передпокій 1-1, площею 19,7 кв.м, санвузол 1-2, площею 7,4 кв.м, кухню 1,3, площею 19,3 кв.м, залишити у спільному користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст.119 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.5 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

На підставі ч.4 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з назви позовної заяви, позивач звертається з двома вимогами, а саме: про визначення порядку користування часткою житлового будинку, що належить подружжю на праві спільної часткової власності, та усунення перешкод у здійсненні права власності на частку житлового будинку шляхом вселення. При цьому в прохальній частині позовної заяви просить суд лише про визначення порядку користування часткою житлового будинку. Вимогу про усунення перешкод у здійсненні права власності на частку житлового будинку шляхом вселення не зазначає. У звязку з викладеним, позивачу необхідно визначитися з предметом позову, а саме конкретизувати свої вимоги.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Крім того, позивачем на підтвердження сплати судового збору у розмірі 539,00 надано оригінал квитанції від 21.02.2014 року, однак не зазначено з чого він виходив при визначенні саме такого розміру судового збору.

При цьому законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

З доданої до позовної заяви квитанції про сплату судового збору не вбачається, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачено судовий збір ще 21.02.2014 року.

Відповідно до п.8 листа Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10-1386/0/4-12 від 27.09.2012 року «Про деякі питання практики застосування Закону України «Про судовий збір»» за наявності сумнівів у тому, чи було здійснено повернення суми судового збору, суд має право витребувати у позивача належні докази (зокрема, довідку органу Державної казначейської служби України про те, що сума судового збору позивачеві з Державного бюджету України не поверталася).

Отже, позивачу необхідно надати суду довідку органу Державної казначейської служби України про те, що сума судового збору у розмірі 539,00 гривень згідно квитанції №k14/L/2 від 21.02.2014 року позивачеві з Державного бюджету України не поверталася.

Відповідно до технічного паспорту, доданого до позовної заяви, правоволодільцями спірного житлового будинку, окрім позивача та відповідача, вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Однак позивач не зазначає в позовній заяві, чи може рішення по справі вплинути на права, свободи чи інтереси останніх. Крім того, позивач в якості третьої особи зазначає ОСОБА_5, але не вказує у позовній заяві правових підстав для залучення даної особи до справи в якості третьої особи. У звязку з чим, позивачу необхідно визначитися із субєктним складом спірних правовідносин, зазначити яким саме чином судове рішення може вплинути на права, свободи чи інтереси вищезазначених осіб.

Також, позивачу в позовній заяві необхідно зазначити з наданням відповідних доказів про те, що приміщення, щодо яких він просить визначити порядок користування, знаходяться у користуванні саме позивача та відповідача, а не інших визначених у технічному паспорті правоволодільців на житловий будинок.

Відповідно до ст.121 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.118, 119-121 ЦПК України, суддя, -

У х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування часткою житлового будинку, що належить подружжю на праві спільної часткової власності, та усунення перешкод у здійсненні права власності на частку житлового будинку шляхом вселення залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви три дні з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що якщо він у встановлений строк не усуне зазначені недоліки, то позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков