Номер провадження2/754/5007/14
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
06.10.2014 Деснянський районний суд м.
головуючого суддіСаламон О.Б.з
участю секретаряСолодухіної Н.С.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві справу
за позовом Публічного акціонерного
товариства «УкрСиббанк» до Відділу
державної виконавчої служби
Солом»янського районного управління
юстиції в м. Києві, третя особа - ОСОБА_4
про звільнення майна з-під арешту, -
Позивач ПАТ «УкрСиббанк» звернувся до
суду з позовом до суду про звільнення
Свої вимоги обґрунтовує тим, що 16
червня 2006 року між АКІБ «УкрСиббанк» та
ОСОБА_4 було укладено договір про
надання споживчого кредиту, згідно з
яким останній отримав кредит у розмірі
80 000 дол. США з відсотковою ставкою - 11,8 %
річних. В забезпечення виконання
зобов'язання було укладено договір
іпотеки нерухомого майна (АДРЕСА_1).
Внаслідок невиконання умов кредиту у
ОСОБА_4 перед позивачем заборгованість.
Рішенням Солом»янського районного
суду від 31.01.2012 задоволені позовні
вимоги банку щодо стягнення
заборгованості на користь АКІБ
«УкрСиббанк» суми в розмірі 328 758,53 грн.
04.07.2014 стало відомо, що на майно ОСОБА_4
ВДВС Солом»янського РУЮ у м. Києві було
накладено арешт на предмет іпотеки -
квартиру, яка передана в іпотеку АКІБ
«УкрСиббанк», який є кредитором з вищим
пріоритетом. Тобто, права банку були
порушені, оскільки наявність
накладеного ВДВС арешту на квартиру,
яка перебуває в іпотеці, перешкоджає
заставодержателю скористатися своїм
правом першочергового задоволення
вимог до боржника за рахунок
заставного майна. Про те, що на предмет
застави накладено арешт позивач
дізнався на підставі витягу з
державного реєстру відчужень рухомого
та нерухомого майна.

Представника позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримує у
повному обсязі, не заперечує щодо
заочного розгляду справи.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, про час та місце
судового розгляду повідомлявся
належним чином.

Третя особа - ОСОБА_4 просив
задовольнити позовні вимоги.

Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо даних про права та
взаємовідносини сторін, суд вважає
можливим розглянути спір за
відсутності представника відповідача
відповідно до ст.ст. 224-227 ЦПК України та
на підставі матеріалів справи
постановити заочне рішення, про що не
заперечував представник позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд
дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч.3 ст. 10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст.
60 ЦПК України кожна сторона повинна
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх
позовних вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених ст. 61 цього
Кодексу.

Доказування не може ґрунтуватися на
припущеннях.

16 червня 2006 року між АКІБ «УкрСиббанк»
(з 21.12.2009 ПАТ «УкрСиббанк») та ОСОБА_4
було укладено договір про надання
споживчого кредиту, згідно з яким
останній отримав кредит у розмірі 80 000
дол. США з відсотковою ставкою - 11,8 %
річних. (а.с.7-14)

16 червня 2006 року в забезпечення
виконання зобов'язання було укладено
договір іпотеки жилого приміщення -
АДРЕСА_1. (а.с.15-18)

ПАТ «УкрСиббанк» згідно з договором
іпотеки є іпотекодержателем. Право
застави у банку виникло, як зазначено
вище, 16 червня 2006 року.

Згідно зі ст. 14 Закону України «Про
забезпечення вимог кредиторів та
реєстрацію обтяжень» пріоритет
зареєстрованих обтяжень визначається
у черговості їх реєстрації. Обтяжувач з
вищим пріоритетом має переважне право
на звернення стягнення на предмет
обтяження.

Статтею 52 Закону України «Про
виконавче провадження» передбачено
право заставодержателя звернутися до
суду про звільнення заставного майна з
- під арешту.

Внаслідок невиконання умов кредиту у
ОСОБА_4 перед позивачем виникла
заборгованість.

Рішенням Солом»янського районного
суду від 31.01.2012 задоволені позовні
вимоги банку щодо стягнення
заборгованості на користь АКІБ
«УкрСиббанк» суми в розмірі 328 758,53 грн.

Однак, як з»ясувалося, на майно ОСОБА_4
ВДВС Солом»янського РУЮ у м. Києві було
накладено арешт на предмет іпотеки, що
підтверджується витягом з державного
реєстру речових прав на нерухоме майно,
в якому вбачається обтяження,
підставою виникнення якого є постанова
про відкриття виконавчого провадження
від 14.06.2011 на підставі виконавчого
листа № 2-4005, виданого Солом»янським
районним судом м. Києва 04.02.2010 про
солідарне стягнення з ОСОБА_4, ОСОБА_5 на
користь ВАТ Банк «Фінанси та Кредит»
заборгованості у розмірі 1 324 056,24 грн.
(а.с.19)

Зі змісту ст. 572 ЦК України вбачається,
що в силу застави кредитор
(заставодержатель) має переважне перед
іншими кредиторами право одержати
задоволення за рахунок заставленого
майна лише у разі невиконання
боржником (заставодавцем)
зобов»язання, забезпеченого заставою.

Отже, застава, як спосіб
забезпечення виконання зобов'язання,
спрямована на те, щоб гарантувати
кредитору-заставодержателю
задоволення його вимог за рахунок
певного, заздалегідь визначеного
сторонами майна, незалежно від
майнового стану боржника, і наявності у
нього заборгованості перед іншими
кредиторами, отже застава
встановлюється для гарантування
майнових інтересів
кредитора-заставодержателя.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 589 ЦК
України у разі невиконання
зобов'язання, забезпеченого заставою,
заставодержатель набуває право
звернення стягнення на предмет
застави. За рахунок предмета застави
заставодержатель має право
задовольнити у повному обсязі свою
вимогу, що визначена на момент
фактичного задоволення.

Таким чином, накладення арешту на
майно, яке перебуває у заставі АКІБ
«УкрСиббанк» порушує права та інтереси
банку, передбачені ст. ст. 12,13 Закону
України «Про іпотеку», ст. ст. 572, 589 ЦК
України.

Приватне обтяження має пріоритет над
публічним обтяженням, оскільки виникло
та зареєстроване раніше інших
обтяжень, що передбачає ст. 39 Закону
України «Про забезпечення вимог
кредиторів та реєстрації обтяжень».

Згідно з ч. 3 ст. 54 Закону України «Про
виконавче провадження» вимоги
стягувачів, які не є
заставодержателями, стягнення на
заставлене майно боржника може бути
звернуто у разі:

- виникнення права застави після
винесення судом рішення про стягнення
з боржника коштів;

- якщо вартість предмета застави
перевищує розмір заборгованості
боржника заставодержателю.

Ч. 1 ст. 54 цього ж Закону передбачено
звернення стягнення на заставлене
майно в порядку примусового виконання
допускається за виконавчими
документами для задоволення вимог
стягувача - заставодержателя.

У відповідності до ст. ст. 23,24,26 Закону
України «Про забезпечення вимог
кредиторів та реєстрацію обтяжень»
АКІБ «УкрСиббанк», як
заставодержатель, до набрання чинності
рішення суду має право застосувати на
будь - якій стадії звернення стягнення
на майно боржника позасудові способи
звернення стягнення на майно боржника -
предмет забезпечувального обтяження в
порядку, передбаченому ст. 26 Закону
України «Про забезпечення вимог
кредиторів та реєстрацію обтяжень»,
зокрема обтяжував має право після
одержання предмета обтяження у
володіння задовольнити свою вимогу за
забезпеченим обтяженням зобов'язанням
шляхом набуття права власності на
предмет забезпечувального обтяження,
якщо інше не встановлено законом або
договором.

Тобто, накладення арешту на предмет
іпотеки унеможливлює реалізацію АКІБ
«УкрСиббанк» своїх прав, передбачених
ст. ст. 24,26 Закону України «Про
забезпечення вимог кредиторів та
реєстрації обтяжень».

Приймаючи до уваги викладене, позовні
вимоги про звільнення заставленого
майна з-під арешту - АДРЕСА_2 та зняття
заборони відчуження з майна,
обґрунтовані і підлягають задоволенню,
оскільки позивач, як іпотеко держатель
має право першої вимоги, що випливає із
договору іпотеки.

Керуючись ст.ст. 15, 30, 60, 62, 212 - 215, 224 - 233
ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И
В:

Позов задовольнити.

Звільнити з-під арешту та зняти
заборону відчуження з майна - квартиру
загальною площею 68,8 кв.м., що
знаходиться за адресою: м. Київ, , кв. 229,
належну на праві власності ОСОБА_4 та
перебуває в заставі ПАТ «УкрСиббанк».

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано протягом десяти днів з
дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено шляхом
подання протягом 10 днів з дня його
проголошення до Деснянського
районного суду м. Києва апеляційної
скарги.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя Деснянського районного суду м.
Києва О.Б. Саламон