У Х В А Л А

25.09.2014 cуддя Білоцерківського
міськрайонного суду Київської області
Дмитренко А. М. розглянувши заяву
Білоцерківського МВ /з обслуговування
міста Біла Церква та Білоцерківського
району/ ГУ МВС України в Київській
області до ОСОБА_1 про видачу судового
наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з вказаною
заявою і просив суд видати судовий
наказ про стягнення з боржника ОСОБА_1
заборгованості по квартплаті та
житлово-комунальних послугах за період
з 01.01.2010 року по 01.08.2014 року в сумі 8320 грн.

За ч. 2 ст.96 ЦПК України у заяві про
видачу судового наказу має бути
зазначено, зокрема, вимоги заявника і
обставини, на яких вони грунтуються.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.96 ЦПК України
судовий наказ може бути видано, у разі
якщо заявлено вимогу про стягнення
заборгованості за оплату
житлово-комунальних послуг,
телекомунікаційних послуг, послуг
телебачення та радіомовлення з
урахуванням індексу інфляції та трьох
відсотків річних, нарахованих
заявником на суму заборгованості.

Як роз”яснено в п.13 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду України
з розгляду цивільних і кримінальних
справ від 23.12.2011 року за № 14 “Про
практику розгляду судами заяв у
порядку наказного провадження”, якщо
заявлено вимогу про стягнення
заборгованості за оплату
житлово-комунальних послуг,
телекомунікаційних послуг, послуг
телебачення та радіомовлення, судовий
наказ може бути видано за наявності
відповідних договорів про надання
таких послуг, інших письмових доказів,
що підтверджують фактичне надання та
отримання таких послуг. Крім того,
заявник має обгрунтувати свої вимоги
та додати документи, що вказують на
правильність і безспірність
розрахунків, а також застосування
тарифів на відповідні послуги.

А згідно з п.9 вказаної вище Постанови
Пленуму, наявність спору про право, яке
є підставою для відмови у прийнятті
заяви про видачу судового наказу,
вирішується суддею у кожному
конкретному випадку, виходячи із
характеру та обгрунтованості
заявленої матеріально-правової вимоги
і документів, доданих до заяви.
Наявність спору можна встановити
відсутністю документів, що
підтверджують наявність
суб”єктивного права у заявника;
документів, що підтверджують порушення
суб”єктивного права або документів,
що підтверджують виникнення права
вимоги.

Подана до суду заява вказаним вище
вимогам не відповідає.

Так, до заяви не додано документів і в
самій заяві не вказано на обставини
виникнення у заявника права вимагати
сплати заборгованості у боржника за
період з 2010 року, тоді як заявник є
балансоутримувачем будинку, в якому
проживає боржник, з 2014 року; з доданих
документів також не вбачається, на якій
підставі пред»явлено вимоги саме до
ОСОБА_1 та виконавцем яких послуг є
заявник, оскільки заявником нараховано
заборгованість за всі комунальні
послуги, до заяви не додано документів,
які вказують на правильність і
безспірність розрахунків.

Тобто, в самій заяві не вказано на
обставини, на яких грунтуються вимоги
заявника, до заяви не додано також
документів, які підтверджують
зазначені вище обставини, що є
необхідним для вирішення питання про
видачу судового наказу.

Крім того, ставка судового збору за
подання заяви про видачу судового
наказу згідно Закону України «Про
судовий збір» становить 121 грн.80 коп., а
заявником додано квитанцію про сплату
судового збору в сумі 112 грн.60 коп.

В ч.6 ст.98 ЦПК України передбачено, що до
неналежно оформленої заяви
застосовуються положення статті 121
цього Кодексу.

За ч.1 ст.121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119-120 цього Кодексу, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п’яти днів з дня
отримання ухвали.

За ч.2 даної статті, якщо позивач
відповідно до ухвали суду не виконає
вимоги, викладені у ст..ст.119 і 120 цього
Кодексу, то заява вважається неподаною
і повертається позивачеві.

А тому керуючись ст.ст.98, 121 ЦПК
України,-

У Х В А Л И В:

Заяву про видачу судового наказу
залишити без руху та надати заявнику
строк для усунення вказаних в ухвалі
недоліків, який не може перевищувати
п’яти днів з дня отримання ухвали.

Попередити про те, що якщо всі вказані
недоліки не будуть усунені в
установлений строк, то заява буде
вважатися неподаною і повернута
заявнику.

Суддя
ОСОБА_2