Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

« 14» жовтня 2014р.

Бориспільський міськрайонний суд
Київської області у складі

Головуючого судді Кабанячий Ю.В.

при секретарі Тоцькій К.О.

за участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому
засіданні матеріали цивільної справи
за позовом ОСОБА_2, третя особа
Бориспільська районна державна
нотаріальна контора, про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

30.09.2014р. позивач звернулась до суду з
вказаним позовом, в якому просить
визначити їй додатковий строк для
подання заяви про прийняття спадщини,
що відкрилась після смерті її батька
ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування позову, представник
позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні
пояснив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько
позивачки ОСОБА_3. Після його смерті
відкрилась спадщина у вигляді
квартири, яка знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1., будинку, який знаходиться за
адресою: 08344, Київська область,
Бориспільський район, с. Проців, вул.
Пасічна, буд. 5, земельної ділянки, яка
знаходиться за адресою: АДРЕСА_2,
будинку, який знаходиться за адресою:
АДРЕСА_3. 25 вересня 2014 року позивач
отримала листа від Бориспільської
районної державної нотаріальної
контори, в якому її повідомили, що
відкрилась спадщина після смерті мого
батька (зі слів спадкоємиці ОСОБА_4), що
позивач має право звернутися в суд для
продовження строку для прийняття
спадщини. 26 вересня 2014 року позивач
звернулась в нотаріальну контору з
проханням роз'яснити їй порядок
отримання спадщини за її батьком. Там
же повідомили, що позивачем пропущено
термін на подачу заяви про прийняття
спадщини та рекомендовано звернутися
до суду. На час смерті батька, позивачу
було відомо лише про наявність
спадкової квартири в АДРЕСА_1, про інше
майно їй стало відомо при зверненні до
нотаріуса. Померлим за життя заповіт не
складався, спадкування відбувається за
законом, позивач є спадкоємцем першої
черги. Після смерті батька, позивач
вважала, що вказана квартира перейде
матері, що було вирішено під час
сімейних розмов. Проте родичі ввели її
в оману не повідомивши про наявність
іншого спадкового майна, крім того вона
була необізнана з порядком оформлення
спадкового майна. Тому, оскільки
позивач пропустила строк подачі заяви
до нотаріуса, вона не має можливості
отримати спадщину, що стало підставою
для звернення до суду з метою
вставлення додаткового строку.

Третя особа в судове засідання не
з'явилась, про час та місце розгляду
справи була повідомлена належним
чином, проте надала заяву в якій
просить справу слухати у відсутність
їхнього представника. При вирішенні
справи покладаються на думку суду.

Суд заслухавши пояснення представника
позивача, дослідив, проаналізував та
оцінив всі зібрані по справі докази у
їх сукупності виходячи з їх
допустимості, та прийшов до висновку,
що позовна заява є обґрунтованою та
підлягає задоволенню виходячи з
наступного.

Як вставлено в судовому засіданні,
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача
ОСОБА_3, що підтверджується відповідним
свідоцтвом про смерть виданого
виконкомом Щаливської сільської ради
Бориспільського району, Київської
області від ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9). Родинні
зв'язки позивача та померлого
підтверджуються відповідним
свідоцтвом про народження позивача
(а.с.6) та свідоцтвом про укладення
шлюбу, згідно якого позивач змінила
дошлюбне прізвище з «ОСОБА_2» на
«ОСОБА_2» (а.с.7).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на
спадкування мають особи, визнані у
заповіті. У разі відсутності заповіту,
визнання його недійсним, неприйняття
спадщини або відмови від її прийняття
спадкоємцями за заповітом право на
спадкування за законом одержують
особи, визначені у статтях 1261- 1265 ЦКУ.

Згідно ст. 1261 ЦК України в першу чергу
право на спадкування за законом мають
діти спадкодавця, у тому числі зачаті
за життя спадкодавця та народжені
після його смерті, той з подружжя, який
його пережив, та батьки.

Таким чином позивач являється
спадкоємцем за законом першої черги.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України,
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України,
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Листом від 23.09.2014 №1869/0214 (а.с.8)
Бориспільська районна державна
нотаріальна контора, повідомила
позивача, що відкрилась спадщина після
смерті її батька (зі слів спадкоємиці
ОСОБА_4). Оскільки в установлений строк
нею не була подана заява про прийняття
спадщину, тому вона має право
звернутися в суд для продовження
строку для прийняття спадщини.

З викладеного представником позивача
вбачається, що остання була введена в
оману родичами стосовно наявності
всього спадкового майна, крім того
позивач у зв'язку з своєю юридичною
необізнаністю вчасно не звернулась до
нотаріуса.

Згідно з ч.1 ст. 3 Цивільного
процесуального кодексу України, кожна
особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом,
звернутися до суду за захистом
своїх порушених, невизнаних або
оспорюваних прав, свобод чи інтересів

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого ст. 1270 ЦК України, не
подав заяву про прийняття спадщини, він
вважається таким, що не прийняв її. За
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму ВСУ
№7 від 30.05.2008 «Про судову практику у
справах про спадкування» особа, яка не
прийняла спадщину в установлений
законом строк, може звернутися до суду
з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

В згаданій постанові Верховний Суд
звернув увагу на те, що, вирішуючи
питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку
для прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що
поважними є причини, пов'язані з
об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для спадкоємця на вчинення
цих дій. Як поважні причини пропуску
строку для подання заяви про прийняття
спадщини можуть бути визнані: як
хвороба, від'їзд, відрядження;
необізнаність особи з порядком
прийняття спадщини та оформлення прав
на спадкове майно; необізнаність особи
про наявність спадкового майна;
юридичне не освідчення.

Згідно ст.267 ЦК України при наявності
поважних причин, якими в даному випадку
визнано необізнаність з діючим
законодавством, порушене право
підлягає захисту

Суд враховуючи викладені обставини,
вважає причини пропуску позивачем
строку для прийняття спадщини, що
відкрилась після смерті її батька, а
саме необізнаність про наявність
спадкового майна та юридичне не
освідчення, поважними та
обґрунтованими, тому останній слід
визначити додатковий строк для подання
заяви про прийняття спадщини у один
місяць.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України ст. ст. 3, 10, 60,
61, 212-218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_2, третя особа
Бориспільська районна державна
нотаріальна контора, про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк у 1
(один) місяць для подання заяви про
прийняття спадщини, що відкрилась
після смерті її батька ОСОБА_3, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення суду може бути оскаржено
до апеляційного суду шляхом подачі
апеляційної скарги протягом 10 днів з
дня його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя:
Ю.В. Кабанячий