Справа № 275/204/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2014 року

Брусилівський районний суд
Житомирської області в складі:

головуючого - судді
Грищенка М.В.,

при секретарі -
Дубчак Н.В.,

за участі: відповідача -
ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в смт.Брусилів Житомирської
області справу за позовом Публічного
акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК»
до ОСОБА_1 про стягнення
заборгованості за кредитним
договором,

В С Т А Н О В И В:

25 березня 2014 року Публічне акціонерне
товариство "АКЦЕНТ-БАНК" звернулося до
суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення
заборгованості за кредитним договором,
мотивуючи тим, що відповідно до
укладеного договору №AN7GCC9FTЕ0077 від 28
квітня 2011 року відповідач отримав
кредит в розмірі 15000,00 гривень зі
сплатою відсотків за користування
кредитом у розмірі 0,12% на рік на суму
залишку заборгованості за кредитом.

В порушення ст.ст.526, 527, 530 ЦК України та
умов договору відповідач зобов'язання
за вказаним договором належним чином
не виконав, в зв'язку з чим відповідач
станом на 03 лютого 2014 року має
заборгованість на загальну суму 34007,93
гривень, яка складається з наступного:
заборгованості за кредитом - 6673,49
гривень; заборгованості по процентам
за користування кредитом - 5,65 гривень;
заборгованості по комісії за
користування кредитом - 3849,99 гривень;
пені за несвоєчасність виконання
зобов?язань за договором - 21383,18 гривень;
штрафу (фіксована частина) - 500,00
гривень; штрафу (процентна складова) -
1595,18 гривень.

Посилаючись на ст.ст. 3, 15, 107 ЦПК України,
ст. ст. 526, 527, 530, 1050, 1054 ЦК України позивач
просив стягнути з відповідача на
користь ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК"
заборгованість за кредитним договором
№AN7GCC9FTЕ0077 від 28 квітня 2011 року у
розмірі 34007,93 гривень, та судові витрати
у розмірі 340,08грн.

Представник позивача надіслав до суду
клопотання про можливість розгляду
справи за відсутності представника ПАТ
"АКЦЕНТ-БАНК" і підтримання позовних
вимог в повному обсязі з підстав,
зазначених в позовній заяві.

Відповідачка ОСОБА_1 позовні вимоги
визнала частково в частині
заборгованості за кредитом, по
процентам за користування кредитом, по
комісії за користування кредитом.
Пояснила, що тривалий час хворіла, не
працювала, а тому не мала коштів вчасно
сплачувати кредит. В даний час не
працює, перебуває на обліку в центрі
зайнятості, а тому просила списати
нараховані їй штрафні санкції і пеню.

Вислухавши пояснення відповідачки,
дослідивши та оцінивши докази, суд
вважає, що позов підлягає задоволенню
частково з слідуючих підстав:

Вказані в позовній заяві обставини
спірних правовідносин підтверджені в
судовому засіданні наданими позивачем
письмовими доказами: розрахунком
заборгованості, копіями заяви
позичальника №AN7GCC9FTЕ0077, умов надання
споживчого кредиту фізичним особам.

Відповідно до наданого суду розрахунку
станом на 03 лютого 2014 року
заборгованість відповідача за
договором №AN7GCC9FTЕ0077 від 28 квітня 2011
року становить 34007,93 гривень, яка
складається з наступного:
заборгованості за кредитом - 6673,49
гривень; заборгованості по процентам
за користування кредитом - 5,65 гривень;
заборгованості по комісії за
користування кредитом - 3849,99 гривень;
пені за несвоєчасність виконання
зобов?язань за договором - 21383,18 гривень;
штрафу (фіксована частина) - 500,00
гривень; штрафу (процентна складова) -
1595,18 гривень.

Умови договору про надання кредиту,
виконання позивачем зобов'язання по
наданню кредитних коштів і неналежне
виконання зобов'язання відповідачем по
сплаті кредиту і відсотків, розмір
заборгованості, відповідачем не
оспорювалися, письмових заперечень на
позов відповідач до суду не подав.

Частиною третьою статті 10 ЦПК України
передбачено, що кожна сторона повинна
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
або заперечень, крім випадків,
встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.ст.526, 527, 530 ЦК України
зобов'язання повинні виконуватися
належним чином і в установлений строк
відповідно до умов договору та вимог
закону.

Згідно зі ст.611 ЦК України у разі
порушення зобов'язання настають
правові наслідки, встановлені
договором або законом, зокрема, сплата
неустойки.

Згідно зі ст.ст.549-551 ЦК України кредитор
має право на неустойку (штраф, пеню),
розмір якої встановлюється договором,
яку боржник повинен передати
кредиторові у разі порушення боржником
зобов'язання.

Відповідно до ст.ст.1050, 1054 ЦК України
якщо договором встановлений обов'язок
позичальника повернути позику
частинами, то в разі прострочення
повернення чергової позики
позикодавець має право вимагати
дострокового повернення частини
позики, що залишилася, та сплати
процентів.

Судом встановлено, що відповідачем
ОСОБА_1 як позичальником не виконані
зобов'язання, передбачені пунктами 3.2.2.,
3.2.3., 3.4.1. 6., 3.7. умов надання споживчого
кредиту фізичним особам щодо
погашення кредиту, сплати процентів,
дострокового повернення кредиту,
неустойки та інших платежів у разі
невиконання або неналежного виконання
позичальником умов договору.

Вказані обставини, які встановлені
судом, є достатніми підставами для
визнання обгрунтованими позовних
вимог про стягнення з відповідача
заборгованості за кредитним договором.

Разом з тим суд вважає, що є підстави
для зменшення розміру нарахованої
пені, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.551 ЦК України розмір
неустойки може бути зменшений за
рішенням суду, якщо він значно
перевищує розмір збитків, та за
наявності інших обставин, які мають
істотне значення.

Пенею є неустойка, що обчислюється у
відсотках від суми несвоєчасно
виконаного грошового зобов'язання за
кожен день прострочення виконання.

У пункті 27 постанови Пленуму Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 30 березня 2012 року №5 „Про
практику застосування судами
законодавства при вирішенні спорів, що
виникають із кредитних правовідносин"
роз'яснено, що положення частини
третьої статті 551 ЦК України про
зменшення розміру неустойки може бути
застосовано судом лише за заявою
відповідача до відсотків, які
нараховуються як неустойка.

Істотними обставинами в розумінні
частини третьої статті 551 ЦК можна
вважати, зокрема, ступінь виконання
зобов'язання боржником; майновий стан
сторін, які беруть участь у
зобов'язанні; не лише майнові, але й
інші інтереси сторін, що заслуговують
на увагу (наприклад, відсутність
негативних наслідків для позивача
через прострочення виконання
зобов'язання).

Положення статті 616 ЦК передбачають
право суду за певних умов зменшити
розмір збитків та неустойки, які
стягуються з боржника, якщо кредитор
умисно або з необережності сприяв
збільшенню розміру збитків, завданих
порушенням зобов'язання, або не вжив
заходів щодо їх зменшення. Зазначене
стосується цивільно-правової
відповідальності боржника.

Відповідачка у судовому засіданні
заявила клопотання про списання
нарахованої неустойки,
посилаючись на тривалу хворобу,
відсутність роботи. Суд сприймає таке
клопотання як заяву позивача про
зменшення розміру неустойки.

Враховуючи, що розмір нарахованої
неустойки значно перевищує розмір
заборгованості за кредитом та
нарахованими процентами за
користування кредитом, істотні
обставини, зокрема, скрутний майновий
стан відповідачки, яка перебуває на
обліку в районному центрі зайнятості
як безробітна, тривалий час її хвороби,
та зважаючи на дії банку, які сприяли
збільшенню розміру неустойки, та не
вжиття банком своєчасних заходів щодо
зменшення збитків, оскільки відповідач
неналежним чином виконував
зобов'язання за кредитним договором з
грудня 2011 року, оскільки з цього часу
нарахована пеня, а банк звернувся до
суду з позовом лише у березні 2014 року,
внаслідок чого пеня значно перевищила
розмір збитків, тому суд дійшов до
висновку про можливість зменшення
розміру пені за несвоєчасність
виконання зобов'язань за кредитним
договором з 21383,18 гривень до 1000 гривень.

З огляду на вище викладене, суд
приходить до висновку, що з відповідача
на користь позивача підлягає до
стягнення заборгованість, що
утворилася із кредитних правовідносин,
за кредитним договором №AN7GCC9FTЕ0077 від 28
квітня 2011 року в загальній сумі 13624,75
гривень (тринадцять тисяч шістсот
двадцять чотири гривень 75 копійок), яка
складається з наступного:
заборгованості за кредитом - 6673,49
гривень, заборгованості по процентам
за користування кредитом - 5,65 гривень,
заборгованості по комісії за
користування кредитом - 3849,99 гривень,
пені - 1000 гривень, штрафу (фіксована
частина) - 500,00 гривень, штрафу
(процентна складова) - 1595,62 гривень.

Відповідно до ст.88 ЦПК України
відшкодування судових витрат по оплаті
судового збору присуджується
позивачеві пропорційно до розміру
задоволених позовних вимог з
відповідача у сумі 243,60 грн.

Керуючись ст.ст.10,11,15,60,79,88,209,212-215 ЦПК
України, ст.ст.526, 527, 530, 549-551, 616, 1050, 1054 ЦК
України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Публічного акціонерного
товариства «АКЦЕНТ-БАНК» до ОСОБА_1 про
стягнення заборгованості за
кредитним договором задовольнити
частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Публічного акціонерного товариства
«АКЦЕНТ-БАНК» заборгованість за
кредитним договором №AN7GCC9FTЕ0077 від 28
квітня 2011 року в загальній сумі 13624,75
гривень (тринадцять тисяч шістсот
двадцять чотири гривень 75 копійок), яка
складається з наступного:
заборгованості за кредитом - 6673,49
гривень, заборгованості по процентам
за користування кредитом - 5,65 гривень,
заборгованості по комісії за
користування кредитом - 3849,99 гривень,
пені - 1000 гривень, штрафу (фіксована
частина) - 500,00 гривень, штрафу
(процентна складова) - 1595,62 гривень.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Публічного акціонерного товариства
«АКЦЕНТ-БАНК» 243,60 гривень на
відшкодування оплати судового збору.

Рішення набирає законної сили після
закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

На рішення суду може бути подано
апеляційну скаргу до апеляційного суду
Житомирської області через
Брусилівський районний суд
Житомирської області протягом десяти
днів з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні під час проголошення судового
рішення, можуть подати апеляційну
скаргу протягом десяти днів з дня
отримання копії рішення.

Суддя М. В. Грищенко