АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2014 року
м. Чернівці

Колегія суддів судової палати у
цивільних справах апеляційного суду
Чернівецької області у складі:

головуючого Бреславського О. Г.

суддів: Половінкіної Н.Ю., Савчук М.В.

секретаря: Кусяк М.Д.

за участю: представника позивача
ОСОБА_1 - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою
відповідальністю «Житловий Альянс»
про стягнення коштів в порядку Закону
України «Про захист прав споживачів»,
за апеляційною скаргою ОСОБА_1, в
інтересах якого діє ОСОБА_2, на рішення
Сторожинецького районного суду
Чернівецької області від 28 січня 2014
року,-

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2013 року ОСОБА_1 звернувся до
суду з позовом до ТзОВ «Житловий
Альянс» про стягнення коштів в порядку
Закону України «Про захист прав
споживачів». Посилався на те, що 15
травня 2006 року між ним та ТзОВ
«Житловий Альянс» укладено договір
№004792, предметом якого є надання
учаснику системи послуг, спрямованих
на придбання товару через систему
«Альянс» в групі таких учасників. На
виконання умов договору ним з 05 травня
2006 року по 20 лютого 2007 року було
сплачено кошти у сумі 15194,97 грн.
Вказував, що зазначений договір є
нікчемним у зв'язку з тим, що вводить
споживача в оману, шляхом утворення,
експлуатації та сприянню
пірамідальних схем, а тому просив
стягнути з відповідача на його користь
кошти сплачені на виконання умов
договору №004792 у сумі 15194,97 грн.

Рішенням Сторожинецького районного
суду Чернівецької області від 28 січня
2014 року у задоволенні позовних вимог
ОСОБА_1 до ТзОВ «Житловий альянс» про
стягнення коштів у порядку Закону
України «Про захист прав споживачів»
відмовлено.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1, в
інтересах якого діє ОСОБА_2, просить
рішення суду першої інстанції
скасувати та ухвалити нове, яким
стягнути з ТзОВ «Житловий альянс» на
його користь кошти у розмірі 15194,97 грн.

Вважає, що суд першої інстанції
ухвалив рішення з грубим порушенням
норм матеріального та процесуального
права, що призвело до неправильного

№22ц-/794/484/14
Доповідач в І інстанції Казюк
О.О. Категорія 19
Головуючий:
Бреславський О.Г.

вирішення справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь
судді-доповідача, пояснення осіб, які
беруть участь у справі, перевіривши
матеріали справи вважає, що апеляційну
скаргу ОСОБА_1, в інтересах якого діє
ОСОБА_2, слід відхилити, а рішення суду
залишити без змін, виходячи з
наступного.

Відмовляючи у задоволенні позову
ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив із
недоведеності позивачем обставин,
зазначених у позовній заяві, а саме
ведення нечесної підприємницької
діяльності, створення «пірамідальних
схем» ТзОВ «Житловий альянс».

Колегія апеляційного суду
погоджується із такими висновками суду
першої інстанції, оскільки вони
підтверджується наявними у справі
доказами та ґрунтуються на нормах
матеріального права.

Недійсним є правочин, якщо його
недійсність встановлена законом
(нікчемний правочин). У цьому разі
визнання такого правочину недійсним
судом не вимагається.

Відповідно до положень, закріплених у
ч. 1, п.7 ч.3, ч.6 ст.19 Закону України «Про
захист прав споживачів», забороняється
здійснення нечесної підприємницької
практики. Нечесна підприємницька
практика включає в себе будь-яку
діяльність (дії або бездіяльність), що
вводить споживача в оману або є
агресивною. Зокрема, відповідно до п.7
ч.3 ст.19 цього Закону забороняються як
такі, що вводять в оману, утворення,
експлуатація або сприяння розвитку
пірамідальних схем, коли споживач
сплачує за можливість одержання
компенсації, яка надається за рахунок
залучення інших споживачів до такої
схеми, а не за рахунок продажу або
споживання продукції. Правочини,
здійснені з використанням нечесної
підприємницької практики, є
недійсними.

Таким чином, Законом України «Про
захист прав споживачів» закріплена
можливість визнання недійсними
правочинів, здійснених із
використанням нечесної
підприємницької діяльності, яка
полягає, зокрема, у введенні в оману
споживачів шляхом залучення їхніх
коштів з метою реалізації діяльності
пірамідальної схеми.

При цьому в зазначеному Законі
нормативне визначення поняття
«пірамідальної схеми» не надано, однак
визначені ознаки, які відносять
діяльність суб'єкта підприємництва до
«пірамідальної схеми».

Аналіз п.7 ч. 3 ст.19 Закону України «Про
захист прав споживачів» дає підстави
для висновку, що поняття «пірамідальна
схема» у розумінні цієї норми має такі
обов'язкові ознаки: а) здійснення
сплати за можливість одержання
учасником компенсації; б) компенсація
надається за рахунок залучення
учасником інших споживачів схеми; в)
відсутність продажу або споживання
товару.

Таким чином, для кваліфікації
«пірамідальної схеми» необхідна
наявність усіх зазначених ознак.

Відсутність вищевказаних ознак
виключає можливість визнання схеми як
«пірамідальної», тобто такої, що
порушує норми чинного законодавства
України.

Так, пірамідальній схемі властива
сплата за можливість одержання окремим
учасником компенсації, яка повинна
надаватися за рахунок залучення цим
учасником схеми інших споживачів.

Як вбачається з матеріалів справи, 15
травня 2006 року ОСОБА_1 уклав із ТзОВ
«Житловий альянс» договір №004792, з
додатками №1 та 2, предметом якого є
надання послуг, на придбання товару в
групі таких же учасників, а саме:
об'єкту нерухомості за ціною 150000 грн. На
виконання умов договору з травня 2006
року по лютий 2007 року позивачем було
сплачено грошові кошти в загальній
сумі 15194,97 грн., що підтверджується
копіями договору та додатками №1,2,
квитанціями про сплату разового
платежу, місячних чистих платежів.

На виконання умов договору відповідач
сформував групу учасників системи за
№14, де порядковий номер позивача - 62. 15
березня 2007 року позивач направив на
адресу товариства заяву, в якій він
зазначив, що він розриває договір, на що
відповідач листом від 19 березня 2007 року
повідомив, що договір розірвано, а
також повідомив, що сплачені ним
платежі, за мінусом одного чистого
платежу, позивачу повернуться протягом
30 днів після закриття групи. На день
розгляду цивільної справи група
учасників системи, в яку входить ОСОБА_1
не закрита, що підтверджено довідкою
відповідача.

Оспорюваний позивачем договір
укладений в рамках створеної
відповідачем системи продажу товарів,
яка полягає у створенні групи покупців,
які бажають придбати товар та які
стають учасниками системи.

Системою встановлені відповідні
механізми, які забезпечують придбання
кожним із учасників товару шляхом
сплати його ціни невеликими
щомісячними внесками протягом
декількох років.

Відповідач надає учасникам послуги, що
направлені на придбання товарів та
полягають у формуванні груп учасників,
організації і проведенні в групах
асигнаційних актів, та інших послуг,
передбачених договором.

Після формування групи учасників
залучення інших учасників (споживачів)
не відбувається.

Тобто, кінцевим результатом укладених
угод з учасником певної групи є
отримання товару всіма учасниками, за
умов дотримання ними встановлених
договором умов. Споживач сплачує саме
за одержання послуги, яка споживається
в процесі її виконання.

Право на отримання товару надається за
механізмами, передбаченими угодою та
відповідно до платежів, здійснених
самим учасником, а не відповідно до
платежів, здійснених іншими учасниками
групи.

Відповідач отримує оплату саме за
рахунок продажу продукції - надання
послуг, а не за рахунок залучення інших
споживачів.

Крім того, для віднесення схеми до
пірамідальної необхідно врахувати й
інші норми чинного законодавства
України, що регулюють спірні
правовідносини, оскільки діяльність з
адміністрування фінансових коштів
підпадає під поняття «фінансова
послуга».

Відповідно до ч.5 ст.1 Закону України
«Про фінансові послуги та регулювання
ринків фінансових послуг» під
поняттям «фінансова послуга»
розуміється операція з фінансовими
активами, що здійснюється в інтересах
третіх осіб за власний рахунок чи за
рахунок цих осіб, а у випадках,
передбачених законодавством, - і за
рахунок залучених від інших осіб
фінансових активів, з метою отримання
прибутку або збереження реальної
вартості фінансових активів.

Законом України від 2 червня 2011 року №
3462-ІV «Про внесення змін до деяких
законів України щодо регулювання
ринків фінансових послуг» (введено в
дію з 9 січня 2012 року) внесено зміни до ч.
1 ст. 4 Закону України «Про фінансові
послуги та регулювання ринків
фінансових послуг» та доповнено п.
111, відповідно до якого до фінансових
послуг віднесено послуги з
адміністрування фінансових активів
для придбання товарів у групах.

Як убачається з наведеного,
законодавець розрізняє ознаки, що
застосовуються до поняття
«пірамідальна схема» та «придбання
товарів у групах». Якщо перше є
порушенням законодавства, то друге, за
умови отримання відповідного дозволу
та дотримання всіх встановлених вимог,
є легітимною підприємницькою
діяльністю.

Такий висновок ґрунтується на головній
ознаці відсутності «пірамідальної
схеми» згідно з п.7 ч.3 ст.19 Закону
України «Про захист прав споживачів»
- це товарність схеми, тобто
передбачення надання споживачу товару
в обмін на внесені ним кошти.

Отже, якщо укладений сторонами
правочин передбачає одержання
споживачем необхідного йому товару,
визначає умови (схему фінансування
тощо), за яких такий товар може бути
одержаний (у тому числі закріплює
відповідні права та обов'язки сторін),
то до такого правочину не може бути
застосовано визначення «пірамідальної
схеми».

Наведене дозволяє визнати, що висновок
суду першої інстанції відповідає
вимогам законодавства.

Зазначена правова позиція, яка
викладена Верховним Судом України у
постанові від 11 вересня 2013 року у
справі № 6-40цс 13, є обов'язковою для всіх
судів України (ч.1 ст.360-7 ЦПК України).

Таким чином, колегія суддів вважає, що
судом повно, всебічно і об'єктивно
досліджено обставини справи, дано їм
правильну юридичну оцінку, рішення
суду першої інстанції ухвалене з
дотриманням норм матеріального та
процесуального права, а доводи
апеляційної скарги не спростовують
його законності та обґрунтованості.

Керуючись ст.ст. 307, 308, 313, ЦПК України,
колегія суддів ,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, в інтересах
якого діє ОСОБА_2, відхилити.

Рішення Сторожинецького районного
суду Чернівецької області від 28 січня
2014 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з
моменту її проголошення, проте вона
може бути оскаржена у касаційному
порядку до Вищого спеціалізованого
суду України з розгляду цивільних та
кримінальних справ протягом двадцяти
днів.

Головуючий :

Судді