справа № 462/2022/14-ц
УХВАЛА

24 березня 2014 року
м.Львів

Суддя Залізничного районного суду
м.Львова Колодяжний С.Ю., розглянувши
заяву Державного житлово-комунального
підприємства Державного концерну
«ЛОРТА» про видачу судового наказу про
стягнення із ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4 заборгованості з оплати
житлово-комунальних послуг,

встановив:

ДЖКП ДК «ЛОРТА» 20.03.2014 року звернулося
до суду із заявою, в якій просить видати
судовий наказ, яким стягнути солідарно
із боржників - ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4 1503,52 грн. заборгованості з
оплати житлово-комунальних послуг

Між тим, стягувач подав також заяву про
відстрочку сплати судового збору за
подання заяви про видачу судового
наказу до ухвалення судового рішення у
справі та про покладення судових
витрат на боржників.

Відповідно до ч.6 ст.98 ЦПК України до
заяви про видачу судового наказу
додається документ, що підтверджує
сплату судового збору. У відповідності
до ч.1 ст.99 ЦПК України за подання заяви
про видачу судового наказу
справляється судовий збір у розмірі,
встановленому законом.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про
судовий збір» судовий збір за подання
до суду заяви про видачу судового
наказу становить 50 відсотків ставки, що
визначається з оспорюваної суми у разі
звернення до суду з позовом у порядку
позовного провадження.

Таким чином, враховуючи розмір
заявлених вимог, ДЖКП ДК «ЛОРТА»
належить сплатити за подання даної
заяви про видачу судового наказу 121,80
грн. судового збору.

Щодо заяви стягувача про відстрочку
сплати судового збору, то така
задоволенню не підлягає, виходячи з
наступного.

Згідно положень ст.82 ЦПК України та ст.8
Закону України «Про судовий збір» суд,
враховуючи майновий стан сторони, може
своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
визначений строк, але не більше як до
ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, відстрочка сплати
судового збору є правом суду, а не
обов'язком.

Крім цього, стягувачем не наведено
достатніх доказів для здійснення
відстрочки такої сплати.

Також, слід звернути увагу на те, що
наказне провадження є особливим,
спрощеним видом судового провадження у
цивільному судочинстві при розгляді
окремих категорій справ, у якому суддя
в установлених законом випадках за
заявою особи, якій належить право
вимоги, без судового засідання і
виклику стягувача та боржника на
основі доданих до заяви документів
видає судовий наказ, який є особливою
формою судового рішення.

У відповідності до ч.1 ст.102 ЦПК України,
у разі прийняття судом ухвали про
відкриття наказного провадження, суд у
триденний строк з моменту її
постановлення видає судовий наказ по
суті заявлених вимог.

Отже, відстрочення сплати судового
збору при винесенні судового наказу,
про що просить стягувач, враховуючи
вказані строки прийняття судового
рішення в наказному провадженні, не
відповідає суті поняття відстрочення,
тобто перенесення строку виконання
обов'язку сторони щодо сплати судового
збору на інший час.

Відповідно до ч.6 ст.98 ЦПК України до
неналежно оформленої заяви
застосовуються положення ст.121 цього
Кодексу.

У відповідності до ст.121 ЦПК України
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
викладених в ст.ст. 119, 120 цього Кодексу,
або не сплачено судовий збір
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що
заява про видачу судового наказу не
відповідає вимогам ст.98 ЦПК України та
Закону України «Про судовий збір», то
таку слід залишити без руху і надати
стягувачу строк, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
ним ухвали, для усунення вказаних
недоліків заяви.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву Державного житлово-комунального
підприємства Державного концерну
«ЛОРТА» про видачу судового наказу про
стягнення із ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4 заборгованості з оплати
житлово-комунальних послуг - залишити
без руху.

Стягувач має право протягом строку,
який не перевищує п'яти днів з дня
отримання ним ухвали, усунути недоліки
заяви. Якщо стягувач усуне зазначені
недоліки заяви у визначений ухвалою
строк, вона вважається поданою в день
первісного її подання до суду, в
противному випадку буде вважатись
неподаною і буде повернута стягувачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

(підпис)

З оригіналом згідно.

Суддя:

Колодяжний С.Ю.