Справа № 761/4498/14-ц
Провадження №2/761/2705/2014
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 травня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді:
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Мікол» про
стягнення заборгованості з заробітної
плати, середнього заробітку за час
затримки виплати заробітної плати,
В лютому 2014р. позивачка ОСОБА_1
звернулася о Шевченківського
районного суду м. Києва з позовом до
відповідача ТОВ «Мікол», в якому
просила суд, з урахуванням уточнених
позовних вимог: стягнути на свою
користь з відповідача заборгованість
середній заробіток у розмірі 120409,92 грн.
Свої позовні вимоги позивачка
обґрунтовувала тим, що вона працювала у
відповідача на посаді інженера з
проектно-кошторисної роботи з 11 травня
2011р. по 27 березня 2013р., за час її роботи
відповідач не здійснював виплату
заробітної плати в повному обсязі, у
зв'язку з чим утворилась
заборгованість по заробітній платі у
положень ст. 116 КЗпП України відповідач
не здійснив з нею остаточного
розрахунку в день звільнення.
Враховуючи те, що по теперішній час
відповідач безпідставно відмовляється
провести остаточний розрахунок з
позивачкою, як з працівником, який
звільнився, остання вимушена була
звернутись до суду за захистом свого
До судового засідання представник
позивача подала на адресу суду заяву, в
якій просила суд розглядати справу за
її відсутності, сторона позивача
підтримує заявлені позовні вимоги в
повному обсязі, не заперечує проти
заочного розгляду справи.
Відповідач, про час і місце судового
розгляду оповіщався у встановленому
законом порядку, у судові засідання
представник не з'являвся, про
поважність причин неявки суд не
повідомляв та не просив розглядати
справу у відсутність своїх
представників. заперечення проти
позову не подавались.
Оскільки сторона позивача не
заперечувала проти проведення
заочного розгляду справи і відповідно
до ст. ст. 169, 224 ЦПК України суд
постановив ухвалу про заочний розгляд
справи на підставі наявних у справі
Суд, розглянувши подані сторонами
документи, повно і всебічно з'ясувавши
всі фактичні обставини справи, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, вважає, що позов підлягає
задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 43 Конституції України
кожен має право на працю, що включає
можливість заробляти собі на життя
працею, яку він вільно обирає або на яку
вільно погоджується. Кожен має право на
належні, безпечні і здорові умови
праці, на заробітну плату, не нижчу від
Громадянам гарантується захист від
незаконного звільнення.
Право на своєчасне одержання
винагороди за працю захищається
Як вбачається з матеріалів справи і це
встановлено судом, що позивачка
працювала у відповідача на посаді
інженера з проектно-кошторисної роботи
з 11 травня 2011р. по 27 березня 2013р., була
звільнена з посади на підставі ст. 36
КЗпП України (за угодою сторін).
У відповідності з ч.1 ст. 60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
Частиною 2 ст. 59 ЦПК України
передбачено, що обставини справи, які
за законом мають бути підтверджені
певними засобами доказування, не
можуть підтверджуватись іншими
засобами доказування.
За змістом ч. 1 ст. 61 ЦПК України
обставини, визнані сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі, не
підлягають доказуванню.
Як вбачається з наданої стороною
відповідача довідки за вих. № мк/73 від 10
квітня 2014р. позивачці була нарахована
та невиплачена заробітна плата у
Судом не встановлено, що вказана
заборгованість утворилась саме з вини
Таким чином, з відповідача на користь
позивачки підлягає стягненню сума
заборгованості по заробітній платі у
Згідно з ч. 1 ст. 116 КЗпП України при
звільненні працівника виплата всіх
сум, що належать йому від підприємства,
установи, організації, провадиться в
день звільнення. Якщо працівник в день
звільнення не працював, то зазначені
суми мають бути виплачені не пізніше
наступного дня після пред'явлення
звільненим працівником вимоги про
розрахунок. Про нараховані суми,
належні працівникові при звільненні,
власник або уповноважений ним орган
повинен письмово повідомити
працівника перед виплатою зазначених
В разі невиплати з вини власника або
уповноваженого ним органу належних
звільненому працівникові сум у строки,
зазначені в статті 116 цього Кодексу, при
відсутності спору про їх розмір
підприємство, установа, організація
повинні виплатити працівникові його
середній заробіток за весь час
затримки по день фактичного розрахунку
(ч. 1 ст. 117 КЗпП України).
Як роз'яснив Пленум Верховного Суду
України в п. 20 Постанови «Про практику
застосування судами законодавства про
оплату праці» за № 13 від 24 грудня 1999р.
установивши при розгляді справи про
стягнення заробітної плати у зв'язку із
затримкою розрахунку при звільненні,
що працівникові не були виплачені
належні йому від підприємства,
установи, організації суми в день
звільнення, коли ж він у цей день не був
на роботі, - наступного дня після
пред'явлення ним роботодавцеві вимог
про розрахунок, суд на підставі ст.117
КЗпП стягує на користь працівника
середній заробіток за весь період
затримки розрахунку, а при не
проведенні його до розгляду справи - по
день постановлення рішення, якщо
роботодавець не доведе відсутності в
цьому своєї вини. Сама по собі
відсутність коштів у роботодавця не
виключає його відповідальності.
В порушення вимог ст. 60 ЦПК України,
стороною відповідача протягом всього
часу розгляду справи в суді не було
надано суду належних і допустимих
доказів на підтвердження тих обставин,
що затримка в проведенні остаточного
розрахунку з позивачкою при
звільненні, а також затримка у виплаті
їй заробітної плати протягом всього
часу її роботи у відповідача відбулася
не з вини відповідача.
Відповідно до положень ст. ст. 10, 11 ЦПК
України, роз'яснень наданих в п. 3
Постанови Пленуму Верховного Суду
України «Про судове рішення у
цивільній справі» суд розглядає
цивільні справи в межах заявлених
позивачем вимог та зазначених і
доведених ним обставин.
Звертаючись до суду з позовом, сторона
позивача просила суд стягнути з
відповідача середній заробіток за час
затримки: з 27 березня 2013р. по 26 травня
2014р. у розмірі 120409,92 грн.
Оцінюючи належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності, суд приходить
до висновку, що також підлягають
задоволенню вимоги позивачки про
стягнення з відповідача на її користь
середнього заробітку за час затримки
розрахунку у розмірі 120409,92 грн. без
врахування прибуткового податку.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України з
відповідача в дохід держави слід
стягнути судовий збір в розмірі 1326,63
Керуючись ст. ст. 10, 11, 57 - 61, 88, 169, 179, 208, 209,
212 - 215, 218, 223, 228, 294 ЦПК України; ст. ст. 36,
115-117, 232, 233 КЗпП; Постановою Пленуму
Верховного Суду України «Про практику
застосування судами законодавства про
оплату праці» за № 13 від 24 грудня 1999р.,
суд, -
Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою
відповідальністю «Мікол» про
стягнення заборгованості з заробітної
плати, середнього заробітку за час
затримки виплати заробітної плати,
компенсації - задовольнити.
Стягнути з Товариства з обмеженою
відповідальністю «Мікол» на користь
ОСОБА_1 суму заборгованості по
невиплаченій заробітній платі у
п'ятдесят три/ грн. 29 коп.; середній
заробіток за час затримки виплати
належних звільненому працівнику сум в
розмірі 120409 /сто двадцять тисяч
чотириста дев'ять/ грн. 92 коп. без
врахування прибуткового податку.
Стягнути з Товариства з обмеженою
відповідальністю «Мікол» на користь
держави судовий збір в розмірі 1326/одна
тисяча триста двадцять шість/ грн. 63
Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку. У цьому разі строк,
протягом якого розглядалася заява, не
включається до строку на апеляційне
Рішення суду може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Шевченківський районний суд м. Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя: