Номер провадження 2/754/3181/14
Справа №754/4738/14-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

19.05.2014 року Деснянський районний суд
міста Києва в складі:

головуючого - судді
Зотько Т.А.

при секретарі
Самойловій М.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м.Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради, 3 - особи:
Головне управління юстиції у м.Києві,
Житлово-будівельний кооператив
"Квазар-7", ОСОБА_2, про визнання права
власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до
суду з позовом до Київської міської
ради, 3 - особи: Головне управління
юстиції у м.Києві, Житлово-будівельний
кооператив "Квазар-7", ОСОБА_2, про
визнання права власності на спадкове
майно - квартиру АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після смерті батька
ОСОБА_3, посилаючись на те, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 р. помер її батько, якому на
праві власності, належала спірна
квартира. Після його смерті та
досягнення нею повноліття, вона
звернулась з відповідною заявою до
нотаріуса, однак їй було відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за заповітом, оскільки належним чином
правовстановлюючі документи на спірну
квартиру померлим оформлені не були, а
тому вона вимушена звертатись до суду
з вказаним позовом.

Позивач у судовому засіданні позов
підтримала, просила її вимоги
задовольнити у повному обсязі, визнати
за нею право власності на квартиру
АДРЕСА_1 в порядку спадкування після
смерті батька ОСОБА_3.

3-особа: ОСОБА_2 в судовому засіданні
позов ОСОБА_1 підтримала, просила її
вимоги задовольнити у повному обсязі,
визнати за позивачем право власності
на квартиру АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після смерті батька
ОСОБА_3.

Представник Київської міської ради
повторно до суду не з'явився, про
розгляд справи рада повідомлена
належним чином, надійшла заява в якій
рада просить суд розглядати справу у
відсутності їх представника (а.с.19,
21-22).

Представники Головного управління
юстиції у м.Києві, Житлово-будівельного
кооперативу "Квазар-7" повторно до суду
не з'явились, про розгляд справи
повідомлені належним чином, надіслали
на адресу суду письмові заяви з
проханням проводити розгляд справи у
відсутності їх представників (а.с.25,
27-28).

За таких обставин суд вважав за можливе
проводити розгляд справи у відсутності
представників відповідача - Київської
міської ради, та третіх осіб - Головного
управління юстиції у м.Києві,
Житлово-будівельного кооперативу
"Квазар-7".

Заслухавши пояснення позивача, 3-особи -
ОСОБА_2, дослідивши письмові докази по
справі, суд приходить до висновку, що
позовні вимоги є доведеними у повному
обсязі та підлягають задоволенню судом
з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 -
позивач по справі, народилась
ІНФОРМАЦІЯ_2 року, її батьком
зазначений померлий ОСОБА_3 (а.с.39).

Відповідно до копії свідоцтва про
смерть, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року
(а.с.7).

Згідно довідки - Форми №3 від 07.03.2014 року
власником особового рахунку на
двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 є
померлий ОСОБА_3, в квартирі
зареєстровані та проживають чотири
особи: позивач, двоє її неповнолітніх
дітей та дружина померлого - 3-особа по
справі (а.с.12).

Відповідно до ч.1 ст.15 Закону України
"Про власність" (діючого на момент
виникнення правовідносин) член
житлового, житлово-будівельного,
дачного, гаражного чи іншого
кооперативу або товариства, який
повністю вніс свій пайовий внесок за
квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або
приміщення, надані йому в користування,
набуває право власності на це майно.

Згідно з п.8 Постанови Пленуму
Верховного Суду України №7 від 30.05.2008
року "Про судову практику у справах про
спадкування", у разі смерті члена
житлово-будівельного кооперативу, яким
до дня смерті були внесені повністю
пайові внески за квартиру, вона
включається до складу спадщини.

Як вбачається з довідки
Житлово-будівельного кооперативу
"Квазар - 7", померлий ОСОБА_3 являвся
членом кооперативу та власником
спірної двокімнатної квартири
АДРЕСА_1, паєнакопичення у розмірі 9.329,89
крб. виплачено 07.10.1992 року у повному
обсязі, а відповідно померлий ОСОБА_3,
як член житлово-будівельного
кооперативу, яким до дня смерті були
внесені повністю пайові внески за
квартиру, фактично набув право
власності на спірну квартиру, а відтак
квартира АДРЕСА_1 входить до складу
спадщини після його смерті (а.с.11, 25, 42).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3
після його смерті відкрилась спадщина.

Відповідно до ст.1261 ЦК України,
спадкоємицею першої черги після
смерті ОСОБА_3 були його дружина -
ОСОБА_2, донька - ОСОБА_1 та батько -
ОСОБА_4.

Як вбачається з копії спадкової справи,
спадкоємицею ОСОБА_1 - донькою
померлого, подано заяву про прийняття
спадщини (а.с.32).

Як зазначила суду 3-особа: ОСОБА_2 -
дружина померлого, вона заяви про
прийняття спадщини не подавала,
оскільки хоче щоб спадщину прийняла
донька та просила визнати за позивачем
право власності на квартиру АДРЕСА_1 в
порядку спадкування після смерті
батька ОСОБА_3.

Відповідно до п. 3.21 глави 9 Порядку
вчинення нотаріальних дій нотаріусами
України від 22.02.2012 року №296/5,
спадкоємець, який постійно проживав із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 ЦК України,
він не заявив про відмову від неї. У
разі відсутності у паспорті такого
спадкоємця відмітки про реєстрацію
його місця проживання доказом
постійного проживання із спадкодавцем
можуть бути: довідка
житлово-експлуатаційної організації,
правління житлово-будівельного
кооперативу, відповідного органу
місцевого самоврядування про те, що
спадкоємець на день смерті спадкодавця
проживав разом із цим спадкодавцем (п.
3.22 глави 9 Порядку вчинення
нотаріальних дій нотаріусами України
від 22.02.2012 року №296/5)

Як вбачається з довідки ЖЕКу № 311 від
22.12.2006 року, покійний ОСОБА_3 був
зареєстрований разом з донькою - ОСОБА_1
за адресою спірної квартири АДРЕСА_1 з
10.08.1987 року, знятий з реєстраційного
обліку, як померлий (а.с.37).

Згідно з вимогами ст.1268 ЦК
України, спадкоємець за заповітом чи за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її. Не допускається
прийняття спадщини з умовою чи із
застереженням. Спадкоємець, який
постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї. Малолітня, неповнолітня,
недієздатна особа, а також особа,
цивільна дієздатність якої обмежена,
вважаються такими, що прийняли
спадщину, крім випадків, встановлених
частинами другою - четвертою статті 1273
цього Кодексу. Незалежно від часу
прийняття спадщини вона належить
спадкоємцеві з часу відкриття
спадщини..

Спадщину позивач прийняла фактично,
т.я. будучи неповнолітньою особою
проживала за вказаною адресою разом з
покійним батьком ОСОБА_3 по день його
смерті та проживає на даний час (а.с.38).

ОСОБА_1 25.12.2006 року, вже після досягнення
повноліття, звернулась з відповідною
заявою до 15-Київської держнотконтори
про прийняття спадщини (а.с.32).

Згідно відповіді державного нотаріуса
15-Київської держнотконтори Ковальчук
М.В., видати свідоцтво про право на
спадщину за законом на квартиру
АДРЕСА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року
ОСОБА_3 не є можливим у зв'язку з
відсутністю документів, що
підтверджують право власності
померлого на квартиру (а.с.8).

Як вбачається з відповіді Київського
міського бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об'єкти нерухомого майна
право власності на квартиру АДРЕСА_1 не
зареєстровано (а.с.9).

Таким чином ОСОБА_1 прийняла спадщину,
вступила в володіння спадковим майном,
а тому має право власності на квартиру
АДРЕСА_1 в порядку спадкування за
заповітом після смерті її батька
ОСОБА_3.

За таких обставин, позовні вимоги є
обґрунтованими і підлягають
задоволенню судом у повному обсязі.

На підставі викладеного та
керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 213 - 215 ЦПК
України, ст.ст.319, 1233, 1268, 1269, 1296, 1297, 1298 ЦК
України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
квартиру АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після смерті батька
ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м.Києва через
Деснянський районний суд м.Києва
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення шляхом подачі
апеляційної скарги.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва
Т.А.Зотько