Справа № 226/4145/13-ц
Справа №2/226/90/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

13 січня 2014 року Димитровський міський
суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Петуніна І.В.,

при секретарі Пікало К.І.,

за участю позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у заочному
відкритому судовому засіданні в залі
суду в м.Димитров Донецької області
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
стягнення суми боргу за договором,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся з
позовом до відповідача ОСОБА_2 про
стягнення суми боргу за договором. В
обгрунтування вимог вказав, що 22.12.2010
року між ним та жителями вулиць Донська
та Белінського в м.Димитров був
укладений договір про спільну
діяльність, предметом якого було
будівництво газопроводу за кошти
учасників договору. Відповідно до умов
договору не виключалось залучення в
разі необхідності, власних коштів
учасників договору. Приєднавшись до
зазначеного договору, відповідач в
лютому 2011 року вніс 10000 грн. передплати
на фінансування будівництва
газопроводу, а після закінчення
будівництва, коли була розрахована
остаточна сума понесених витрат та
встановлено, що внесок кожного
учасника газопроводу має становити
12341,57 грн., відповідач відмовився
сплатити різницю. Зазначаючи, що в
будівництво газопроводу ним було
вкладено 250000 грн. особистих коштів,
позивач просить суд стягнути з
відповідача на свою користь 2341,57 грн.

Позивач до судового засідання не
з'явився, надав суду заяву з проханням
розглянути справу без його участі, на
позовних вимогах наполягав, не
заперечував проти розгляду справи у
заочному порядку.

Відповідач до суду не з'явився по
невідомій суду причині, про час та
місце слухання справи повідомлений
належним чином, клопотання про
відкладення розгляду справи від нього
не надходило.

Суд вважає, що в справі є
достатньо матеріалів про права i
взаємовідносини сторін i немає
необхідності вислуховувати особисті
пояснення сторін, які не з'явилися до
суду. Враховуючи позицію позивача, який
не заперечував проти розгляду справи
заочно, те, що відповідач належним
чином повідомлений про час та місце
розгляду справи, суд дану справу
розглядає у порядку заочного
провадження.

Судом встановлено що, 22.12.2010 року
мешканцями вулиць Белінського і
Донська м.Димитров було укладено
письмовий договір про сумісну
діяльність, предметом якого є
будівництво газопроводу за кошти його
учасників (а.с.13-16). Пунктом 2.4 Договору
визначено, що керівництво та
організація сумісною діяльністю на
досягнення мети Договору покладено на
позивача ОСОБА_1, який за згодою
учасників сумісної діяльності мав
право отримувати від учасників
договору грошові кошти, укладати
договори на виконання робіт,
підписувати акти виконаних робіт,
розпоряджатися коштами учасників
договору, представляти учасників
договору у всіх організаціях,
відомствах, підприємствах та таке інше.

Можливість приєднання нових учасників
до Договору про сумісну діяльність
визначається пунктами 2.3, 3.3, 3.4, згідно
яких воно відбувається шляхом
підписання бажаючими додатків до
Договору та сплати коштів, в тому числі
часткової, з метою участі в сумісному
будівництві газопроводу (а.с.14-15).

Як встановлено судом, згідно наданих
позивачем списків, в будівництві
газопроводу, прийняли участь жителі
вулиць Донська та Белінського
м.Димитров (а.с.20-24, 25-27).

Факт приєднання відповідача ОСОБА_2 до
договору про сумісну діяльність
підтверджується протоколом зборів
жителів вулиць Донська та Белинського
№ 4 від 28.02.2011 року та його підписом під
№ 18 (додатку до договору) списку осіб,
які погодилися з умовами будівництва
газопроводу та на виконання зазначеної
мети приєдналися до сумісної
діяльності шляхом внесення позивачу по
10000 грн. на будівництво газопроводу (а.с.
25).

Відповідно до статті 1130
Цивільного Кодексу України за
договором про спільну діяльність
сторони (учасники) зобов'язуються
спільно діяти без створення юридичної
особи для досягнення певної мети, що не
суперечить законові. Спільна
діяльність може здійснюватися на
основі об'єднання вкладів учасників
(просте товариство) або без об'єднання
вкладів учасників. Взаємні права та
обов'язки учасників опосередковані
необхідністю досягнення загальної
мети.

Відповідно до частини другої статті 1131
Кодексу умови договору про спільну
діяльність, у тому числі координація
спільних дій учасників або ведення
їхніх спільних справ, правовий статус
виділеного для спільної діяльності
майна, покриття витрат та збитків
учасників, їх участь у результатах
спільних дій та інші умови
визначаються за домовленістю сторін,
якщо інше не встановлено законом про
окремі види спільної діяльності.

Згідно положень статей 1132, 1133
Цивільного кодексу України за
договором простого товариства сторони
(учасники) беруть зобов'язання
об'єднати свої вклади та спільно діяти
з метою одержання прибутку або
досягнення іншої мети. В даному випадку
об'єднувалися вклади осіб, бажаючих
газифікувати свої будинки. Вкладом
учасника вважається все те, що він
вносить у спільну діяльність (спільне
майно), в тому числі грошові кошти.
Вклади учасників вважаються рівними за
вартістю, якщо інше не випливає із
договору простого товариства або
фактичних обставин. Грошова оцінка
вкладу учасника провадиться за
погодженням між учасниками.

З Договору про сумісну діяльність від
22.12.2010 року та протоколу зборів від
28.02.2011 року вбачається, що кошторис на
початку будівництва газопроводу
визначено орієнтовно, з передбаченням
можливих додаткових витрат, які
відповідно до п.4.2 несуть всі учасники
договору. Підписавши додаток до
Договору від 22.12.2010 року, відповідач тим
самим став учасником Договору про
сумісну діяльність і погодився з його
умовами.

За загальним правилом договір не
потребує спеціальної форми і може
вчинятися усно, зокрема шляхом
вчинення конклюдентних дій або навіть
мовчанням (ст.205 ЦК). Крім того,
відповідно до ст. 639 ЦК договір може
бути укладеним у будь-якій формі, якщо
вимоги щодо форми договору не
встановлені законом.

Відповідно до ст.638 ЦК України
договір є укладеним, якщо сторони в
належній формі досягли згоди з усіх
істотних умов договору. Істотними
умовами договору є умови про предмет
договору, умови, що визначені законом
як істотні або є необхідними для
договорів даного виду, а також усі ті
умови, щодо яких за заявою хоча б
однієї із сторін має бути досягнуто
згоди. Договір укладається шляхом
пропозиції однієї сторони укласти
договір і прийняття пропозиції другою
стороною.

У відповідності з ч.2 ст.642 ЦК
України, якщо особа, яка одержала
пропозицію укласти договір, у межах
строку для відповіді вчинила дію
відповідно до вказаних у пропозиції
умов договору (виконала роботи,
сплатила відповідачу суму грошей
тощо), яка засвідчує її бажання укласти
договір, ця дія є прийняттям
пропозиції, якщо інше не вказане в
пропозиції укласти договір або не
встановлено законом. До того ж чинне
законодавство визначає, що сторони є
вільними в укладенні договору, виборі
контрагента та визначенні умов
договору з урахуванням вимог
законодавства, звичаїв ділового
обороту, вимог розумності та
справедливості (ст. 627 ЦК). Це положення
визначає один з найважливіших
принципів договірного регулювання
суспільних відносин - принцип свободи
договору, закріплений в ст. 6 ЦК
України, згідно якої сторони мають
право укласти договір, не передбачений
цивільним законом, урегулювати у
передбаченому законом договорі свої
відносини, не врегульовані ним, а також
відступити від положень закону і
врегулювати свої відносини на власний
розсуд.

Як встановлено судом, відповідач
від договору про сумісне будівництво
газопроводу не відмовлявся, дій,
направлених на розірвання договору про
сумісну діяльність, не приймав,
заперечень чи незгоди з приводу
укладення договорів на виконання тих
чи інших робіт, пов'язаних з
будівництвом газопроводу, не
висловлював.

Таким чином, аналіз досліджених
судом доказів дає суду об'єктивні
правові підстави для висновку про те,
що відповідач, як учасник договору про
сумісну діяльність, має нести
відповідальність, визначену договором,
в разі його невиконання. Судом не
встановлено жодного доказу, який міг би
свідчити про наявність будь-якого
примусу чи не добровільність
приєднання відповідача до договору про
сумісну діяльність, що дає підстави для
покладення на нього відповідальності
за його невиконання.

Згідно наданих позивачем квитанцій та
актів виконаних робіт, загальна
вартість будівництва газопроводу
склала 1295864,62 грн., із них вартість
складання технічних умов на
будівництво газопроводу становить 554,92
грн., виготовлення проекту - 22 167,23 грн.,
придбання будматеріалів - 635625,50 грн.,
виконання підрядних робіт ПП «Астарта»
- 99997,23 грн., виконання топографічних
робіт ТОВ «Арт-Укрленд» - 33928,90 грн.,
виконання земляних робіт ТОВ
«Будресурс» - 243000 грн., надання ТОВ
«Люкс» необхідної техніки - 198894,53 грн.,
відновлення дорожнього покриття -
60038,00грн., послуги телекомпанії
«Орбіта» за рекламу - 100,00 грн. (а.с.28-157).
Доказів, на спростування хоча б одного
виду робіт або невідповідності
розцінок діючим цінам, суду не надано.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд
розглядає справи в межах заявлених
вимог і на підставі наданих доказів
сторін та інших осіб, які беруть участь
у справі. Згідно зі ст.60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог та заперечень.

Суд вважає, що позивач довів ті
обставини, на які він посилався як на
підставу своїх позовних вимог, тому
його вимоги про стягнення з
відповідача на його користь суми боргу
за договором в розмірі 2341,57 грн.
підлягають задоволенню. Доказів, які б
спростовували його доводи чи свідчили
б про їх безпідставність, судом не
встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст.1130-1133, 639,642 Цивільного Кодексу
України, ст. ст. 10-11, 57-60, 212-215, 224-226
Цивільно-процесуального кодексу
України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2
про стягнення суми боргу за договором
задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
суму боргу за договором в розмірі 2341
(дві тисячі триста сорок одна) грн. 57
коп. та судовий збір в розмірі 229
(двісті двадцять дев'ять) грн. 40 грн.

Заочне рішення може бути
переглянуто судом, що його ухвалив, за
письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного
рішення може бути подано протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

Позивач має право оскаржити заочне
рішення в загальному порядку. Рішення
суду вступає в законну силу після
закінчення терміну подачі апеляційної
скарги, яка може бути подана до
Апеляційного суду Донецької області
через Димитровський міський суд
Донецької області протягом десяти днів
з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
І.В.Петунін