Провадження№2/756/1287/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2014 року Оболонський
районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді
Белоконної І.В.

при секретарі
Поливко М.С.

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі суду в м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Київської міської державної
адміністрації, треті особи:Головне
управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2
про визнання права власності в порядку
спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2013 року ОСОБА_1 звернувся
до суду з позовом про зобов'язання
вчинити нотаріальну дію.

Під час розгляду справи представником
позивача змінив предмет та підстави
позову, замінив на належного
відповідача та третю особу (а.с.62).

З урахуванням прийнятих судом
предмету та змін підстав позову, вони
обґрунтовані наступним.

24 травня 2007 року згідно договору
купівлі-продажу ОСОБА_3 придбала ?
частину квартиру АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла.

Згідно заповіту від 24 лютого 2010 року
належну на праві власності частину
квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_3 заповіла
своєму сину (позивачу по справі) ОСОБА_1

19 серпня 2010 року позивач звернувся до
Двадцять першої київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини за заповітом.

Постановою від 10 квітня 2013 року
нотаріуса Двадцять першої державної
нотаріальної контори Шовкошитньою В.В.
позивачу було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину, в
зв'язку з відсутністю в нього
правовстановлюючих документів на 1/2
частину квартири АДРЕСА_1, а саме
оригіналу договору купівлі-продажу
квартири з відміткою БТІ про
реєстрацію права власності на нерухоме
майно. При цьому він не зміг
зареєструвати в Державній
реєстраційній службі дублікат даного
договору в зв'язку з тим, що на той час
його мати вже померла.

З цих підстав позивач звернувся до суду
за захистом свого майнового права та
просить суд визнати за ним право
власності на 1/2 частину квартири
АДРЕСА_1 в порядку спадкування за
заповітом, після померлої матері -
ОСОБА_3

В судовому засіданні позивача та
представник позивача підтримали свої
позовні вимоги та просили суд позов
задовольнити.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, про день та час
слухання справи повідомлений належним
чином..

Представник третьої особи -
Головного управління юстиції м. Києва,
в судове засідання не з'явився, про день
та час слухання справи повідомлений
належним чином. При цьому на адресу
суду було направлено лист в якому
просив суд про розгляд справи без
участі представника третьої особи в
судовому засіданні, проти задоволення
позову не заперечував та покладався на
розсуд суду при прийнятті рішення по
справі.

Третя особа - ОСОБА_5 в судовому
засіданні 29.01.2014 року проти задоволення
позову не заперечував та в своїх
поясненнях зазначив, що дійсно в 2007
році він та його померла дружина ОСОБА_3
придбали квартиру АДРЕСА_1 у рівних
частинах по 1/2 відповідно. Як йому стало
відомо пізніше, його дружина залишила
заповіт на ім'я сина ОСОБА_1, згідно
якого заповіла останньому належну їй 1/2
частину зазначеної квартири. Крім того,
ОСОБА_2 пояснив, що дійсно 26 серпня 2010
року подавав нотаріальну заяву про
відмову від обов'язкової частки в
спадщині на користь позивача та не
заперечував проти видачі ОСОБА_1
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом.

Вислухавши пояснення сторін по
справі, повно та всебічно дослідивши
матеріали справи, суд прийшов до
висновку, що заявлений позов підлягає
задоволенню, виходячи з наступного.

24 травня 2007 року згідно договору
купівлі-продажу посвідченого
приватним нотаріусом Київського
нотаріального округу
ОСОБА_6(зареєстровано в реєстрі за №8844)
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 придбали квартиру
АДРЕСА_1. (а.с. 7).

Згідно свідоцтва про смерть,
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, про що
Відділом реєстрації актів цивільного
стану Оболонського районного
управління юстиції у м. Києві в Книзі
реєстрації смертей зроблений
відповідний актовий запис №199 (а.с. 9 ).

Згідно заповіту, який був
посвідчений державним нотаріусом
Четвертої київської державної
нотаріальної контори Бірюк О.А., від 24
лютого 2010 року все майно, в тому числі
належну на праві власності частину
квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_3 заповіла
ОСОБА_1, який, відповідно до свідоцтва
про народження серії НОМЕР_1 є її сином
(а.с. 8,10).

19 серпня 2010 року позивач
звернувся до Двадцять першої київської
державної нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини за
заповітом. (а.с. 11)

ОСОБА_2, який є чоловіком померлої,
26.10.2010 року подав нотаріальну заяву про
відмову на користь позивача від
обов'язкової частки в спадщині після
смерті своєї дружини ОСОБА_3 (а.с. 12).

Постановою від 10 квітня 2013 року
нотаріуса Двадцять першої державної
нотаріальної контори Шовкошитньою В.В.
позивачу було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом на 1/2 частину квартири
АДРЕСА_1, що залишилось після смерті
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, у зв'язку з тим, що
поданий до нотаріуса дублікат договору
купівлі - продажу зазначеної квартири,
виданий ОСОБА_6 приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу 18.12.2012 року за р.№8256 не
зареєстрований в установленому
законом порядку згідно законодавства
України яке діяло на 2012 рік (а.с. 13).

На запит суду з'ясовано, що згідно
з даними Київського міського бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна ? частини АДРЕСА_1 на
праві власності зареєстрована за
ОСОБА_3 на підставі договору
купівлі-продажу, посвідченого 24.05.2007
року.

Згідно п. п.1, 1-2 ст. 16 ЦК України, кожна
особа має право звернутися до суду за
захистом свого особистого немайнового
або майнового права та інтересу.
Способами захисту цивільних прав та
інтересів може бути визнання права на
спадкове майно.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла(спадкодавця) до
інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1217 ЦК України передбачає, що
спадкування здійснюється за заповітом
або за законом.

У відповідності до частини 1 статті 1268
ЦК України спадкоємець за заповітом чи
за законом має право прийняти спадщину.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх
сукупності та співставленні,
належності, допустимості,
достовірності кожного доказу окремо, а
також їх достатності і взаємному
зв'язку, суд приходить до висновку, що
позовні вимоги знайшли своє
підтвердження в судовому засіданні
належними доказами, є обґрунтованими і
підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись
положеннями ст.1216,1217,1268 ЦК України,
статей 3, 4, 10, 11, 57-61, 212-215 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської
державної адміністрації, треті
особи:Головне управління юстиції у м.
Києві, ОСОБА_2 про визнання права
власності в порядку спадкування -
задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності
на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в
порядку спадкування за заповітом,
після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається Апеляційному суду м. Києва
через Оболонський районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
рішенням суду, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку для
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя
І.В. Белоконна