Номер провадження 2/754/1922/14
Справа № 754/747/14-ц
У Х В А Л А

Іменем України

07.02.2014 року суддя Деснянського
районного суду м. Києва Буша Н.Д.,
перевіривши виконання вимог ст.ст. 119-120
ЦПК України за позовом Публічного
акціонерного товариства «Дельта Банк»
до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
Державної реєстраційної служби
України про звернення стягнення на
предмет іпотеки шляхом передачі у
власність та усунення перешкод у
здійсненні права власності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду до
відповідачів з вимогою про звернення
стягнення на предмет іпотеки шляхом
передачі у власність та усунення
перешкод у здійсненні права власності.

Пред'явлена позовна заява підлягала
залишенню без руху, виходячи з
наступного.

Позивач, це особа, яка звертається до
суду за захистом своїх порушених,
невизнаних або оспорюваних прав,
свобод чи інтересів, а відповідач - це
особа, яку притягують до відповіді у
зв'язку із заявою позивача про те, що
порушуються, не визнаються або
оспорюються права, свободи чи інтереси
позивача.

Позивач вказав в якості одного з
відповідачів Державну реєстраційну
службу України, але в позовній заяві не
викладено обставин, які підтверджують,
що реєстраційна служба порушила права
позивача, не визнала їх чи оспорила на
момент подачі позову. Позивач зазначає
можливу відмову реєстраційної служби у
реєстрації права власності в
майбутньому. Позивач, посилаючись на
норму ст. 386 ЦК України - власник, який
має підстави передбачити можливість
порушення свого права власності іншою
особою, може звернутися до суду з
вимогою про заборону вчинення нею дій,
які можуть порушити його право, або з
вимогою про вчинення певних дій для
запобігання такому порушенню, -
одночасно вказує, що власниками
спірного майна на день подачі позову є
ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, а не
Публічне акціонерне товариство
«Дельта Банк».

Також всупереч вимог ч.2 ст.119 ЦПК
України позивач просить припинити
право користування спірним житловим
приміщенням усіх мешканців, які
проживають та зареєстровані за
адресою: АДРЕСА_1 та просить виселити
всіх мешканців з спірного приміщення,
не зазначаючи в позовній заяві імена
цих відповідачів, до яких
пред'являються зазначені вимоги.

Крім того, відповідно до вимог ч.5 ст. 119
ЦПК України до позовної заяви
додаються документи, що підтверджують
сплату судового збору.

Згідно до вимог Закону України «Про
судовий збір», судовий збір може
сплачуватися як у безготівковій, так і
в готівковій формі виключно через
установи банків чи відділення зв'язку
та справляється за місцем розгляду
справи.

Документом про сплату судового збору є
квитанція установи банку або
відділення зв'язку, які прийняли платіж
або платіжне доручення, підписане
уповноваженою посадовою особою банку і
скріплене печаткою установи банку з
відміткою про дату виконання
платіжного доручення.

У разі коли сплата судового збору
здійснюється шляхом перерахування
коштів з рахунка вкладника, відкритого
в установі банку, додається довідка,
засвідчена підписом контролера та
скріплена печаткою установи банку.

При сплаті судового збору готівкою до
документа, щодо якого вчиняється
відповідна дія, додається оригінал
квитанції кредитної установи, яка
прийняла платіж, а при перерахуванні
судового збору з рахунка платника -
останній примірник платіжного
доручення з написом (поміткою)
кредитної установи такого змісту:
"Зараховано в дохід бюджету ___ грн.
(дата)". Цей напис скріплюється першим і
другим підписами посадових осіб,
відбитком печатки кредитної установи з
відміткою дати виконання платіжного
доручення.

Але позивачем всупереч
вищезазначеному, до позовної заяви
було долучено платіжні доручення, які
не відповідають вказаним вимогам: на
платіжних дорученнях відсутні
відмітки про їх виконання та відсутні
як підписи посадових осіб, так і
відбиток печатки (міститься тільки
штамп банку).

22 січня 2014 року ухвалою Деснянського
районного суду м. Києва позовну заяву
було залишено без руху з наданням
строку на усунення недоліків, надавши
строк на усунення недоліків протягом
п'яти днів з дня отримання ухвали.

Зазначена ухвала була отримана 30.01.2014
року про, що свідчить підписане почтове
повідомлення.

Станом на 07 лютого 2014 року до
Деснянського районного суду м. Києва
зазначені в ухвалі недоліки у
встановлений судом строк позивачем
усунуто не було, а саме не надійшло
матеріалів, які б свідчили про усунення
недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК
України, якщо позивач відповідно до
ухвали суду не виконає вимоги ст. ст. 119,
120 ЦПК України, позов вважається
неподаним та повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов
висновку, що недоліки позову усунуто не
було, тому позов слід вважати
неподаним і повернути позивачу.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву за позовом Публічного
акціонерного товариства «Дельта Банк»
до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
Державної реєстраційної служби
України про звернення стягнення на
предмет іпотеки шляхом передачі у
власність та усунення перешкод у
здійсненні права власності, вважати
неподаною та повернути, роз'яснивши
право на повторне звернення до суду
після усунення обставин, що стали
підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м. Києва
протягом п'яти днів з дня її
проголошення шляхом подання
апеляційної скарги.

Суддя: