Провадження №2-188/14
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2014 року Солом'янський районний
суд м. Києва в складі:

головуючого - судді -
Шереметьєвої Л.А.

при секретарі -
Подолян О.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання майна спільною сумісною
власністю та його розподіл,суд,-

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2013 року позивачка звернулася
до суду з позовом і просить визнати
квартиру АДРЕСА_1 її з відповідачем
спільною сумісною власністю, як
подружжя, та в порядку розподілу майна
подружжя визнати за нею право
власності на 2/3 частини даної квартири.

Представник позивачки вдруге підряд, а
саме: 24.01.2014 року та 10.02.2014 року в судове
засідання не з»явилася, про час
розгляду справи повідомлялася судом у
порядку, визначеному ст.76 ЦПК України,
про причини неявки суд до відома не
ставила.

Заслухавши представника відповідача,
дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку про залишення
позову без розгляду, виходячи з
наступного.

Ст.157 ЦПК України встановлено, що суд
має розглянути справу протягом
розумного строку, але не більше двох
місяців з дня відкриття провадження у
справі, а справи про поновлення на
роботі - одного місяця.

Встановлено, що провадження по даній
справі було відкрито судом 04.10.2013 року.

Розгляд справи неодноразово
відкладався судом за клопотанням
представника позивачки, а також в
зв»язку з її неявкою в судове
засідання.

Не з»являючись у судове засідання
представник позивачки, в той же час,
розглядати справу в її відсутності не
просить.

Будь-яких доказів поважності причин
неявки представника позивачки в судові
засідання надано не було.

Як наголошує в своїх рішеннях
Європейський суд, позивач як сторона,
яка задіяна в ході судового розгляду,
зобов»язана з розумним інтервалом часу
сама цікавитися провадженням у її
справі, добросовісно користуватися
належними їй процесуальними правами та
неухильно виконувати процесуальні
обов»язки.

Законом, а саме ст.ст.27, 31 ЦПК України
особи, що беруть участь у справі,
наділені широким колом цивільних прав,
і лише одним обов»язком: добросовісно
здійснювати свої процесуальні права і
виконувати покладені на них
процесуальні обов»язки.

Виходячи з цього, суд вважає, що
представник позивачки, здійснюючи
представництво інтересів позивачки в
судовому засіданні, отримуючи судові
повідомлення про розгляд справи судом,
не з»являючись в судові засідання та не
цікавлячись провадженням у справі,
недобросовісно користується своїми
правами та не виконує покладені на неї
процесуальні обов»язки.

Відповідно до ч.3 ст.207 ЦПК України суд
постановлює ухвалу про залишення
позову без розгляду, якщо належним
чином повідомлений позивач повторно не
з"явився в судове засідання без
поважних причин або не повідомив про
причини неявки, якщо від нього не
надійшла заява про розгляд справи за
його відсутності.

Виходячи з викладеного вище, суд
приходить до висновку про залишення
позову без розгляду.

Суд при цьому не знаходить підстав для
закінчення розгляду справи по суті та
ухвалення рішення в відсутності
позивача, виходячи з наступного.

Як встановлено вище, представник
позивачки заяву про розгляд справи в
її відсутності не подавала.

Диспозитивність цивільного процесу
полягає в тому, що кожний учасник
процесу самостійно розпоряджається
наданими йому процесуальними правами.

Ч.2 ст.31 ЦПК України позивачу
гарантовано право протягом усього часу
розгляду справи відмовитися від позову
та залишити його без розгляду.

Суд вважає, що ухвалення рішення в
справі в відсутності представника
позивачки буде порушенням її прав та
вимог закону, а залишення позову без
розгляду не позбавляє її права
повторного звернення до суду з даним
позовом.

Керуючись ст.ст.27,31,157, 207 п.3 ЦПК України,
суд,-

У Х В А Л И В:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання майна спільною сумісною
власністю та його розподіл залишити
без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
подається протягом п'яти днів з дня її
проголошення до Апеляційного суду м.
Києва через суд першої інстанції.

У разі, якщо ухвалу було постановлено
без участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання

копії ухвали.

Суддя