Справа № 203/259/14-ц
Провадження № 2/0203/507/2014
21.02.2014 року Кіровський районний суд
міста Дніпропетровська у складі:
головуючого судді
при секретарі Науменко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - П'ята
дніпропетровська державна нотаріальна
контора, про визначення розміру
ідеальних часток, встановлення фактів,
що мають юридичне значення, визнання
права власності на майно у порядку
спадкування за законом,
13 січня 2014 року позивач
звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3,
третя особа - П'ята дніпропетровська
державна нотаріальна контора, про
визначення розміру ідеальних часток,
встановлення фактів, що мають юридичне
значення, визнання права власності на
майно у порядку спадкування за законом.
Свої позовні вимоги позивач
обґрунтувала тим, що позивачу, ОСОБА_3
та ОСОБА_4 належала квартира АДРЕСА_1. У
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла. Спадщину
після її смерті прийняв її чоловік
(ОСОБА_4.), але відповідне свідоцтво не
отримав. У ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_4
Спадщину після його смерті прийняла
позивач. Племінник ОСОБА_4 (відповідач)
спадщину не прийняв. При зверненні до
нотаріуса позивачу було відмовлено у
видачі відповідного свідоцтва,
оскільки він не підтвердив родинний
зв'язок з померлим. Викладені обставини
стали причиною звернення позивача до
суду з позовом про визначення розміру
ідеальних часток власників спірної
квартири (по 1/3), встановлення факту
проживання позивача однією сім'єю з
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 1995 року і по день
смерті, встановлення факту прийняття
спадщини ОСОБА_4 після смерті дружини,
встановлення факту прийняття спадщини
позивачем після смерті ОСОБА_4,
визнання за позивачем права власності
на 2/3 часток спірної квартири у порядку
спадкування за законом (а.с.а.с. 3 - 8).
У судовому засіданні представник
позивача позов підтримав.
Відповідач до суду не з'явився,
звернувшись із заявою про розгляд
справи за його відсутності (а.с.а.с. 37, 38).
У справі є достатньо доказів для її
вирішення, що у сукупності з
викладеними обставинами дає суду
підстави для застосування положень
частини 4 статті 169, статей 224, 225
Цивільного процесуального кодексу
України (далі - ЦПК).
Представник третьої особи до суду
також не з'явився, був повідомлений
Суд, заслухавши пояснення представника
позивача, вивчивши матеріали справи,
вважає, що позовні вимоги підлягають
задоволенню з наступних підстав.
Судом було встановлено, що позивачу,
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 належала квартира
АДРЕСА_1, у якій вони постійно мешкали
(а.с.а.с.9-звор., 12 - 14).
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 17.04.1959 р.
перебували у шлюбі (а.с. 16).
ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_3 (а.с. 17).
Після її смерті спадщину фактично
прийняв її чоловік (ОСОБА_4.), мешкаючи
разом з нею на час смерті.
ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_4 (а.с. 18).
Племінник ОСОБА_4 (відповідач у справі),
інші особи спадщину не прийняли.
Від 1995 року позивач доглядала за
ОСОБА_3, ОСОБА_4, утримувала спірну
квартиру та фактично мешкала у ній, про
що свідчать матеріали справи й
визнавальні письмові пояснення
відповідача (а.с.а.с. 25 - 28, 37, 38).
Відповідно до частини 4 статті 355
Цивільного кодексу України (далі - ЦК)
спільна власність вважається
частковою, якщо договором або законом
не встановлена спільна сумісна
Згідно з частиною 1 статті 357 ЦК частки у
праві спільної часткової власності
вважаються рівними, якщо інше не
встановлено за домовленістю
співвласників або законом.
З матеріалів справи вбачається, що в
даному випадку ані договором, ані
законом не встановлено спільну сумісну
власність співвласників спірної
квартири, а тому ця квартира належала
їм на праві спільної часткової
власності, отже, за правилами частини 1
статті 357 ЦК, частки кожного з власників
були рівними (по 1/3).
У відповідності з частиною 1 статті 524
Цивільного кодексу Української РСР
(далі - ЦК 1963 року) спадкоємство
здійснюється за законом і за заповітом.
За правилами статті 529 ЦК 1963 року при
спадкоємстві за законом спадкоємцями
першої черги є, в рівних частках, діти (у
тому числі усиновлені), дружина і
батьки (усиновителі) померлого.
Ураховуючи зміст приведених норм, суд
доходить висновку про те, що після
смерті ОСОБА_3 спадкоємцем її майна
став її чоловік - ОСОБА_4
Частиною 1 статті 549 ЦК 1963 року
передбачено, що спадкоємець прийняв
спадщину, якщо він фактично вступив в
управління або володіння спадковим
ОСОБА_4 на час смерті дружини постійно
мешкав разом з нею, прийняв у володіння
її особисте майно, отже, у розумінні
статті 549 ЦК 1963 року, лише він прийняв
спадщину після смерті дружини.
Відповідно до статті 1217 ЦК спадкування
здійснюється за заповітом або за
Згідно з частиною 1 статті 1222 ЦК
спадкоємцями за заповітом і за законом
можуть бути фізичні особи, які є живими
на час відкриття спадщини, а також
особи, які були зачаті за життя
спадкодавця і народжені живими після
У відповідності зі статтею 1258 ЦК
спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово. Кожна
наступна черга спадкоємців за законом
одержує право на спадкування у разі
відсутності спадкоємців попередньої
За правилами статті 1264, частини 1 статті
1265 ЦК у четверту чергу право на
спадкування за законом мають особи, які
проживали зі спадкодавцем однією
сім'єю не менш як п'ять років до часу
відкриття спадщини. У п'яту чергу право
на спадкування за законом мають інші
родичі спадкодавця до шостого ступеня
споріднення включно, причому родичі
ближчого ступеня споріднення усувають
від права спадкування родичів
подальшого ступеня споріднення.
Судом встановлено, що спадкоємців
першої - третьої черг після смерті
ОСОБА_4, які б звернулися до третьої
особи, немає. Відповідач є спадкоємцем
п'ятої черги, але спадщину не прийняв.
Ураховуючи зміст приведених норм, суд
доходить висновку про те, що після
смерті ОСОБА_4 залишився один
спадкоємець його майна - позивач.
Частиною 3 статті 1268 ЦК передбачено, що
визнається, що спадкоємець прийняв
спадщину, якщо він постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
Позивач на час смерті ОСОБА_4 постійно з
ним мешкала, отже, у розумінні закону,
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті
16 ЦК одним із способів захисту
цивільних прав та інтересів є визнання
Аналізуючи факти, встановлені у
судовому засіданні в їх сукупності,
співвідношуючи їх зі змістом
приведених норм, суд вважає, що позовна
вимога про визнання за позивачем права
власності на спадкове майно підлягає
задоволенню, оскільки позивач прийняв
це майно після смерті спадкодавця та є
спадкоємцем четвертої черги.
Керуючись статтями 4 - 11, 15, 18, 57 - 60, 169, 208,
209, 212 - 215, 218, 224 - 226 Цивільного
процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя
особа - П'ята дніпропетровська державна
нотаріальна контора, про визначення
розміру ідеальних часток, встановлення
фактів, що мають юридичне значення,
визнання права власності на майно у
порядку спадкування за законом
Встановити той факт, що квартира
АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4
на праві спільної часткової власності -
по 1/3 частині кожному.
Встановити факт прийняття ОСОБА_4
спадщини після смерті дружини, ОСОБА_3,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.
Встановити факт проживання ОСОБА_1
однією сім'єю з ОСОБА_3, ОСОБА_4 від 1995
року і до ІНФОРМАЦІЯ_1 року.
Встановити факт прийняття ОСОБА_1
спадщини після смерті ОСОБА_4, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.
Визнати за ОСОБА_1 (ІН - НОМЕР_1) право
власності у порядку спадкування за
законом після смерті ОСОБА_4, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 року, на 2/3 часток квартири
АДРЕСА_1 загальною площею 21,4 м2,
житловою площею 12,3 м2, яка складається з
наступних приміщень:
- 1 - коридор площею 2,2 м2;
- 2 - вбудована шафа площею 0,3 м2;
- 3 - кімната площею 12,3 м2;
- 4 - кухня площею 4,4 м2;
- 5 - санвузол площею 2,2 м2.
Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою вiдповiдача, поданою протягом 10
днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржено
позивачем до апеляційного суду
Дніпропетровської області через
Кіровський районний суд м.
Дніпропетровська шляхом подання
апеляційної скарги протягом 10 днів з
дня його ухвалення. У разі якщо рішення
було ухвалено без участі особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом 10 днів з дня отримання копії
рішення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення також може бути
оскаржене вiдповiдачем в апеляційному
порядку.

Повний текст заочного рішення складено
24 лютого 2014 року.

Суддя
М.О. Католікян