УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва в складі:

головуючого судді
Антипової Л.О.

при секретарі
Філімоновій Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті Києві
заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення
описки в рішенні суду по цивільній
справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

27.12.2013 року рішенням Дніпровського
районного суду м. Києва позовні вимоги
ОСОБА_1 було задоволено та вирішено
визнати право власності за ОСОБА_1 на
нежитлову будівлю, яка розташована за
адресою: АДРЕСА_1, площею - 557 кв.м.

Рішення ніким не оскаржувалося та
набрало законної сили.

25.01.2014 року позивач ОСОБА_1 звернувся до
суду з заявою про виправлення описки, в
якій зазначив, що при винесенні рішення
судом було допущено описку, а саме: в
мотивувальній та резолютивній
частинах невірно було зазначено площу
нежитлової будівлі, яка знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1 та за рішенням суду
складає 557 кв.м., однак у дійсності,
згідно технічного паспорту його площа
складає: літера «А» - 104,1 кв.м., літера
«Б» - 42,6 кв.м.

В судове засідання сторони не
з'явилися, повідомлялися належним
чином, про причини неявки суд не
повідомили.

Відповідно до ч. 4 ст. 219 ЦПК України,
неявка осіб, які беруть участь у справі
не перешкоджає розгляду питання про
внесення виправлень.

Дослідивши матеріали справи, суд
приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 статті 219 ЦПК України,
суд може з власної ініціативи або за
заявою осіб, які беруть участь у
справі, виправити допущені у
судовому рішенні описки чи
арифметичні помилки.

Рішення суду першої інстанції має
властивість незмінності, тобто суд,
який постановив рішення, за загальним
правилом не може сам скасовувати або
змінювати своє рішення. Чіткість - це
одна з вимог, якій має задовольняти
рішення суду першої інстанції. На
відміну від ясності, що є вимогою до
форми викладу, чіткість є вимогою до
змісту рішення. Відповідно до цієї
вимоги рішення має бути викладене
чітко, грамотно, не повинно містити
помилок, описок, явних арифметичних
помилок. Невиконання цієї вимоги може
бути усунуто шляхом їх виправлення.

Описки - це помилки, зумовлені
неправильним написанням слів.
Виправленню підлягають лише ті описки,
які мають істотний характер. До таких
належить написання прізвищ та імен,
адрес, найменувань спірного майна,
зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не
спотворюють текст судового рішення та
не призводять до його невірного
сприйняття: неправильне розташування
розділових знаків, невірні відмінки
слів, застосування русизмів та
діалектизмів тощо.

Вивчивши матеріали зазначеної вище
цивільної справи, суд виявив описки у
рішенні Дніпровського районного суду
м. Києва від 27.12.2013 року в частині площі
нежитлової будівлі АДРЕСА_1, в зв'язку
із чим заява підлягає задоволенню в
повному обсязі.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.
209, 210, 219, 294 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Виправити описку у рішенні
Дніпровського районного суду м. Києва
від 27.12.2013 року по цивільній справі за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання
права власності, зазначивши
резолютивну частину наступним чином:

«Визнати право власності за ОСОБА_1 на
нежитлову будівлю, позначену під
літерою «А», загальною площею - 104,1 кв.м.
та нежитлову будівлю позначену під
літерою «Б» - 42,6 кв.м., що знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може
бути подання до Апеляційного суду м.
Києва, протягом п'яти днів з дня її
проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено
без участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: