У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С.
,

при секретарі - Кравцовій Ю.
В.,

за участю:

представника заявниці - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Києві заяву ОСОБА_2
про перегляд заочного рішення
Подільського районного суду міста
Києва від 10.09.2013 року по цивільній
справі за позовом Державного
підприємства «Науково-дослідний
виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця»
до ОСОБА_2 про виселення та зняття з
реєстраційного обліку, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулася до суду з
вищезазначеною заявою, мотивуючи свої
вимоги тим, що заочним рішенням
Подільського районного суду м. Києва
від 10.09.2013 року у цивільній справі №
758/4194/13-ц позовні вимоги ДП НДВА
«Пуща-Водиця» до ОСОБА_2 про виселення
та зняття з реєстраційного обліку були
задоволені частково, а саме виселено
ОСОБА_2, реєстраційний номер облікової
картки платника податків: НОМЕР_1 з
кімнати АДРЕСА_1, без надання іншого
жилого приміщення та стягнуто з ОСОБА_2,
реєстраційний номер облікової картки
платника податків: НОМЕР_1 на користь
Державного підприємства
«Науково-дослідний виробничий
агрокомбінат «Пуща-Водиця», судовий збір в розмірі 115,00
грн. В іншій частині позовних вимог
відмовлено.

Зазначає, що вона не мала можливості
з'являтись на судові засідання з
поважних причин, а саме, хвороби
близької людини (дідусь) у якого
діагностували рак 4 стадії і за яким
весь час потрібен був сторонній догляд.
Оскільки сторонній догляд могли
забезпечити лише дві людини (працюючі)
вона та її матір, останнім часом
основним її місцем проживанням було м.
Богуслав.

Посилається на те, що як вбачається із
заочного рішення суду від 10.09.2013 року
суд зробив висновок, що гуртожиток за
адресою АДРЕСА_1, являється відомчим
гуртожитком ДП НДВА «Пуща-Водиця»
посилаючись лише на те, що гуртожиток
перебуває на балансі підприємств.

Вважає дане твердження суду хибним,
оскільки перебування майна на балансі
підприємства (організації) ще не є
безспірною ознакою наявності у цього
підприємства права повного
господарського відання державним
майном, баланс підприємства чи
організації є формою бухгалтерського
обліку, визначення складу і вартості
майна та обсягу фінансових зобов'язань
на конкретну дату. Баланс не визначає
підстав перебування майна у володінні
підприємства.

Звертає увагу суду на те, що враховуючи
вищевикладене та відсутність в
матеріалах справи документів
підтверджуючих те, що гуртожиток за
адресою АДРЕСА_1 на момент подачі
позовної являється відомчим
гуртожитком ДП НДВ агрокомбінат
«Пуща-Водиця» випливає, що ДП НДВ
агрокомбінат «Пуща-Водиця» може бути
неналежним позивачем. А тому суд
виносячи заочне рішення у даній справі
неповністю з'ясував обставини, що мають
значення для справи, дійшов висновків,
які є невідповідними обставинами
справи, що призвело до неправильного
застосування норм матеріального та
процесуального права. У зв'язку з чим
звертається з даною заявою до суду.

Представник заявниці в судовому
засіданні підтримує заяву з підстав
викладених вище, обґрунтувавши
поясненнями, просить суд її
задовольнити.

Представник позивача в судове
засідання не з'явився, про день, час та
місце розгляду заяви повідомлена
вчасно та належним чином, причини
неявки суду не відомі.

Суд вважає за можливе розглянути заяву
за відсутності представника позивача
відповідно до вимог ст. 231 ЦПК України,
оскільки її неявка не перешкоджає
розгляду заяви.

Заслухавши пояснення представника
заявниці, дослідивши матеріали справи
суд приходить до висновку, що заява не
підлягає задоволенню, виходячи з
наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, в
провадженні Подільського районного
суду м. Києва дійсно перебувала
цивільна справа за позовом Державного
підприємства «Науково-дослідний
виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця»
до ОСОБА_2 про виселення та зняття з
реєстраційного обліку.

Як вбачається з матеріалів справи, за
результатами розгляду вищезазначеного
позову судом 10.09.2013 року було ухвалено
заочне рішення, яким позовні вимоги
позивача були задоволені частково, а
саме судом вирішено виселити ОСОБА_2,
реєстраційний номер облікової картки
платника податків: НОМЕР_1 з кімнати
АДРЕСА_1, без надання іншого жилого
приміщення. Стягнути з ОСОБА_2,
реєстраційний номер облікової картки
платника податків: НОМЕР_1 на користь
Державного підприємства
«Науково-дослідний виробничий
агрокомбінат «Пуща-Водиця», судовий збір в розмірі 115,00
грн. В іншій частині позовних вимог
відмовлено (а.с. 93-95).

Стаття 228 ЦПК України визначає, що
заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 229 ЦПК України, у
заяві про перегляд заочного рішення
повинно бути зазначено: 1) найменування
суду, який ухвалив заочне рішення; 2)
ім'я (найменування) відповідача або
його представника, які подають заяву,
їх місце проживання чи
місцезнаходження, номер засобів
зв'язку; 3) обставини, що свідчать про
поважність причин неявки в судове
засідання і неповідомлення їх суду, і
докази про це; 4) посилання на докази,
якими відповідач обґрунтовує свої
заперечення проти вимог позивача; 5)
клопотання про перегляд заочного
рішення; 6) перелік доданих до заяви
матеріалів.

При аналізі зазначеної норми
цивільно-процесуального Закону
вбачається, що заочне рішення може бути
скасоване лише за наявності двох
підстав, зокрема, якщо буде
встановлено, що відповідач, який був
належним чином повідомлений про час та
місце судового розгляду, не з'явився в
судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин і
докази, на які він посилається, мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

Як вбачається зі змісту поданої
заявницею заяви про скасування
заочного рішення, остання в її
обґрунтування зазначає зокрема те, що
вона не мала можливості з'являтись на
судові засідання з поважних причин, а
саме, хвороби близької людини (дідусь) у
якого діагностували рак 4 стадії і за
яким весь час потрібен був сторонній
догляд який вона здійснювала. А також
посилається на те, що суд виносячи
заочне рішення у даній справі
неповністю з'ясував обставини, що мають
значення для справи, дійшов висновків,
які є невідповідними обставинами
справи, що призвело до неправильного
застосування норм матеріального та
процесуального права.

Судом встановлено, що ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживав в м.
Богуслав Київської області, і який
помер ІНФОРМАЦІЯ_2 дійсно був дідусем
ОСОБА_2 і хворів на рак середостіння, що
і стало причиною його смерті, що
підтверджується наданими суду
доказами (а.с. 113, 115, 130, 131).

Враховуючи вищевикладене суд
приходить до висновку про доведеність
поважності відсутності позивачки в
судовому засіданні під час винесення
рішення та не повідомлення про причини
своєї неявки.

Що ж стосується посилань заявниці на ті
обставини, що в матеріалах справи
відсутні документи, що підтверджують
те, що гуртожиток за адресою АДРЕСА_1 на
момент подачі позовної являється
відомчим гуртожитком ДП НДВ
агрокомбінат «Пуща-Водиця», не можуть
бути взяті до уваги судом, оскільки
грунтуються на перекручуванні
фактичних обставин справи та
об»єктивно спростовуються наявними в
матеріалах справи доказами.

Інших доказів, які б мали істотне
значення для правильного вирішення
справи, останньою в порушення вимог ч. 2
ст. 229 ЦПК України суду не надано (не
зазначено).

Частина перша статті 232 ЦПК України
визначає, що заочне рішення підлягає
скасуванню, якщо судом буде
встановлено, що відповідач не з'явився
в судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин і
докази, на які він посилається, мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

З врахуванням встановлених в судовому
засіданні обставин справи, суд
оцінюючи, належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок в
їх сукупності за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об'єктивному та
безпосередньому дослідженню наявних у
справі доказів, приходить до висновку,
що вимоги заявниці не знайшли своє
доведення в судовому засіданні, є
такими, що не ґрунтуються на вимогах
чинного законодавства, а тому заява
задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст. 10, 60, 224, 228-232 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного
рішення Подільського районного суду
міста Києва від 10.09.2013 року по цивільній
справі за позовом Державного
підприємства «Науково-дослідний
виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця»
до ОСОБА_2 про виселення та зняття з
реєстраційного обліку - залишити без
задоволення.

Роз'яснити заявниці, що у разі
залишення заяви про перегляд заочного
рішення без задоволення заочне рішення
може бути оскаржене в загальному
порядку, встановленому цим Кодексом. У
цьому разі строк на апеляційне
оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня її проголошення. У разі
якщо ухвалу було постановлено без
участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії
ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко