Справа № 212/912/2012
Провадження 2/127/923/14
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2014 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Федчишена С.А.,

при секретарі Швець Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки з спільного майна подружжя, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди, суд

встановив:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться вищевказана цивільна справа.

Позивач в судовому засіданні надала суду позовну заяву третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно та відшкодування матеріальної і моральної шкоди, мотивована тим, що 15.07.2011 року помер його батько ОСОБА_4, внаслідок чого відкрилась спадщина на частку квартири АДРЕСА_1 та на частку кавових автоматів, які були набуті померлим для здійснення ним підприємницької діяльності. Відповідач не визнає його права на спадкування, при зверненні до нотаріальної контори при подачі заяви про прийняття спадщини приховала, що у спадкодавця є син. Відповідач викрала та приховала договір купівлі продажу квартири, перешкоджаючи цим отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину. Просить визнати за позивачем право власності на спадкове майно, зокрема на 1/6 від квартири АДРЕСА_2, а також на 1/6 від кавових автоматів. Стягнути з відповідача на користь позивача кошти від продажу кавових автоматів з урахуванням документів на день покупки автоматів та наявності 6 автоматів на день винесення ухвали про накладення арешту (108288грн.:6=180048грн.). Стягнути з відповідача на користь позивача кошти від здавання спадкової квартири в оренду, з врахуванням 1/6 частки у спадковій квартирі (18480:6=3080грн.) та стягнути з відповідача на користь позивача 20000грн. як відшкодування за нанесену моральну шкоду.

Представник ОСОБА_3 в судовому засіданні наполягала на прийнятті позовної заяви третьої особи для обєднання з первинним позовом.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала щодо прийняття позовної заяви.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали заяви та справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для прийняття позовної заяви третьої особи, з наступних підстав.

При розгляді справи, судом встановленні наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 34 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, предявивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обовязки позивача. Самостійні вимоги третіх осіб повинні стосуватися предмета спора. Предмет спору - це об'єкт спірного правовідношення, те благо (річ, право, інше майно), з приводу якого виник спір. Задоволення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, робить неможливим задоволення вимог позивача щодо цього ж предмету спору. Участь третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору, характеризується наступними ознаками: вступають у процес, що розпочався; вступають у процес до закінчення судового розгляду; є суб'єктами спірних матеріальних правовідносин; вступають у процес добровільно та з власної ініціативи; втручаються у спір між сторонами, що вже виник; їх інтереси суперечать, як правило, інтересам обох сторін; заявляють самостійні вимоги на предмет спору (можуть претендувати на весь предмет чи на його частину); відстоюють у процесі свої інтереси, а відтак, їхня юридична заінтересованість носить особистий характер. Матеріально-правовий інтерес полягає в тому, що рішення, яке буде винесено судом по конкретній справі, може порушити права та інтереси третьої особи. Процесуально-правовий інтерес третьої особи полягає в недопущенні ухвалення судом невигідного для себе рішення; вступають у справу, пред'явивши позов до однієї або до обох сторін.

Статтею 125 ЦПК України передбачено, що положення статей 123 і 124 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Згідно ч.2 ст. 123 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову можу виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009року №2 позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову. Обєднання кількох позовних вимог в одне провадження недоцільне в тих випадках, коли позовні вимоги виникають з різних правовідносин, врегульованих різними галузями права, і спрямовуються на досягнення різної мети, та коли розгляд позовних вимог пов'язаний з різними методами дослідження, незважаючи на те, що між сторонами виникли правовідносини, які регулюються однією й тією самою галуззю права.

З матеріалів справи вбачається, що предметом первинного позову є виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності подружжя, тобто між сторонами виникли правовідносини, які врегульовані нормами Сімейного Кодексу України та відповідними главами Цивільного Кодексу України ( Право власності та інші речові права), а предметом позову третьої особи є правовідносини, які врегульовані нормами спадкового права.

Оскільки вимоги за первинним позовом та позовом третьої особи виникають з різних правовідносин та третя особа не позбавлена можливості звертатися до відповідача із заявленими позовними вимогами в самостійному провадженні, а також враховуючи те, що вимоги за позовами не можуть зараховуватися та задоволення позову третьої особи не виключає повністю та частково задоволення первісного позову, суд приходить до висновку про недоцільність їх спільного розгляду, а відтак, приходить до висновку про відмову у прийнятті позовної заяви третьої особи до спільного розгляду з первинною позовною заявою.

На підставі викладено, керуючись ст. ст. 34, 123, 125, 209, 210 ЦПК України, суд

Ухвалив:

Відмовити ОСОБА_3 в прийнятті позову до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно та відшкодування матеріальної і моральної шкоди до спільного розгляду з первинним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки у спільному майні подружжя, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди.

Розяснити ОСОБА_3 про право на звернення з вказаним позовом в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

№ 212/912/2012

2/127/923/14

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(вступна та резолютивна частини)

26.06.2014 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Федчишена С.А.,

при секретарі Швець Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки з спільного майна подружжя, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди, суд

Ухвалив:

Відмовити ОСОБА_3 в прийнятті позову до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно та відшкодування матеріальної і моральної шкоди до спільного розгляду з первинним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення частки у спільному майні подружжя, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди.

Розяснити ОСОБА_3 про право на звернення з вказаним позовом в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: