Провадження №2-п/761/219/2014
У Х В А Л А

іменем України

07 липня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді:
Фролової І.В.,

при секретарі:
Вітріщаку Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві в приміщенні суду
заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного
рішення від 23 квітня 2014 року в справі за
позовом Заступника прокурора міста
Києва в інтересах Департаменту
економіки та інвестицій виконавчого
органу Київської міської ради до
ОСОБА_1 про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного
суду м. Києва від 23 квітня 2014 року
позовну заяву Заступника прокурора
міста Києва в інтересах Департаменту
економіки та інвестицій виконавчого
органу Київської міської ради до
ОСОБА_1 про стягнення коштів було
задоволено та стягнуто з ОСОБА_1
заборгованість зі сплати пайового
внеску у розвиток інфраструктури
міста Києва у розмірі 234 084 грн.

В своїй заяві про перегляд заочного
рішення заявник просить скасувати
вказане рішення, в зв'язку з тим, що не
був належним чином повідомленим про
час та місце слухання справи та
внаслідок розгляду справи без його
участі був позбавлений права надати
суду докази, які, на його думку, мають
суттєве значення для вирішення справи
по суті, а саме вказує, що згідно
висновків експерта за результатами
проведення почеркознавчого
дослідження № 0750 від 13 лютого 2014 року
підписи від імені ОСОБА_1 у Договорі
пайової участі у створенні соціальної
та інженерно-транспортної
інфраструктури м. Києва № 358 від 21
жовтня 2010 року, укладеному між Головним
управлінням економіки та інвестицій
виконавчого органу КМР (КМДА) та ОСОБА_1,
виконаний не відповідачем.

Представник заявника заяву підтримав
та просив її задовольнити у повному
обсязі, з підстав, викладених у ній.

Представник прокуратури та
представник особи, в інтересах якої
подано позов, проти задоволення заяви
про перегляд заочного рішення
заперечували та просили відмовити у її
задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення учасників
процесу, дослідивши матеріали
зазначеної цивільної справи, вважає, що
заява задоволенню не підлягає з
наступних підстав.

У відповідності з ч. 1 ст. 232 ЦПК України
підставами для скасування заочного
рішення є сукупність таких обставин:
поважність причин неявки в судове
засідання і неповідомлення їх суду, і
докази про це; посилання на докази,
якими відповідач обґрунтовує свої
заперечення проти вимог позивача.

Так, заявник вказує, що не був
повідомлений судом належним чином про
час та місце слухання справи, однак, як
вбачається з матеріалів справи,
провадження по справі було зупинено до
вирішення справи за позовом ОСОБА_1 до
Департаменту економіки та інвестицій
виконавчого органу Київської міської
ради (Київської міської державної
адміністрації) про визнання недійсним
договору пайової участі у створенні
соціальної та інженерно-транспортної
інфраструктури м. Києва.

Рішенням Шевченківського районного
суду м. Києва від 17 жовтня 2013 року
вказаний цивільний позов було залишено
без задоволення, ухвалою Апеляційного
суду м. Києва від 12 грудня 2013 року
зазначене рішення залишено без змін.

У рішенні від 17 жовтня 2013 року та ухвалі
від 12 грудня 2013 року зазначено, що
представник відповідача був присутнім
при розглядах справи, тобто був
повідомлений про їх результати.

Так, суд приходить до висновку, що
відповідач мав би розуміти, що після
усунення обставин, що викликали
зупинення провадження, воно по справі
за позовом Заступника прокурора міста
Києва в інтересах Департаменту
економіки та інвестицій виконавчого
органу Київської міської ради до
ОСОБА_1 про стягнення коштів буде
відновлено, однак не цікавився часом та
місцем слухання справи.

У якості доказів, якими відповідач
обґрунтовує свої заперечення проти
вимог позивача, відповідач посилається
на наступне.

Позовні вимоги обґрунтовуються
невиконанням відповідачем зобов'язань,
які виникли на підставі договору
пайової участі у створенні соціальної
та інженерно-транспортної
інфраструктури м. Києва № 358 від 21
жовтня 2011 року, укладеного між
відповідачем та Головним управлінням
економіки та інвестицій виконавчого
органу Київської міської ради (КМДА).

Так, згідно висновку експерта про
результати проведення почеркознавчого
дослідження № 0750 від 13 лютого 2014 року,
підписи від імені ОСОБА_1 в графі
«Інвестор» внизу кожного аркуша і на
останній сторінці Договору пайової
участі у створенні соціальної та
інженерно-транспортної інфраструктури
міста Києва № 358 від 21 жовтня 2010 року,
укладеного між Головним управлінням
економіки та інвестицій виконавчого
органу Київської міської ради (КМДА) та
ОСОБА_1 виконані не відповідачем, а
іншою особою з наслідуванням підпису
ОСОБА_1

Однак, як вбачається з вказаного
висновку експерта 07 лютого 2014 до
Київської незалежної
судово-експертної установи від ОСОБА_1,
в особі його представника на підставі
довіреності ОСОБА_2, надійшла заява про
проведення почеркознавчого
дослідження від 07 лютого 2014 року та ряд
інших документів, необхідних для
проведення почеркознавчого
дослідження.

Тобто, вказана експертиза була
проведена за ініціативою відповідача
по справі, а не в рамках розгляду
цивільної справи, а тому суд був
позбавлений можливості поставити
клопотання про призначення експертизи
на обговорення у судовому засіданні,
сторонами не узгоджена експертна
установа, якій доручено проведення
експертизи, крім того, не оглянуто
документи, що подаються для
дослідження експертові, тобто не
дотримано принцип об'єктивності та
рівності. Також, експерта не було
попереджено судом про
відповідальність, що він несе у разі
надання завідомо неправдивого
висновку.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України для
з'ясування обставин, що мають значення
для справи і потребують спеціальних
знань у галузі науки, мистецтва,
техніки, ремесла тощо, суд призначає
експертизу за заявою осіб, які беруть
участь у справі.

В рамках розгляду цивільної справи
відповідачем не було заявлено
клопотання про призначення
почеркознавчої експертизи, а тому суд
не може вважати висновок експертного
дослідження, що проводився за власною
ініціативою відповідача поза межами
судового процесу, допустимим доказом
на підтвердження обставини підробки
підпису ОСОБА_1 у Договорі №358 від 21
жовтня 2010 року.

Таким чином, заявник не надав суду
достатніх доказів на обґрунтування
своїх заперечень проти вимог позивача,
а тому у суду немає достатніх причин
для задоволення заяви про перегляд
заочного рішення.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у разі
відсутності зазначених у ч. 1 ст. 232 ЦПК
України підстав у їх сукупності, суд
може своєю ухвалою залишити заяву про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Враховуючи, що позивачем не надано суду
доказів, що мають суттєве значення для
вирішення справи по суті, відсутня
сукупність підстав, необхідних для
скасування заочного рішення.

При винесенні заочного рішення судом
досліджувались та приймались до уваги
всі матеріали справи, тому прохання про
скасування заочного рішення є
необґрунтованим.

Керуючись ст. ст. 76, 210, 230, 231, 293, 294 ЦПК
України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного
рішення від 23 квітня 2014 року в справі за
позовом Заступника прокурора міста
Києва в інтересах Департаменту
економіки та інвестицій виконавчого
органу Київської міської ради до
ОСОБА_1 про стягнення коштів - залишити
без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не
підлягає. Відповідач вправі оскаржити
заочне рішення суду в апеляційному
порядку до Апеляційного суду м. Києва
через суд першої інстанції протягом
десяти днів з дня його проголошення.
Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засідання під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення. У цьому разі строк
на апеляційне оскарження рішення
починає відраховуватися з дати
постановлення ухвали про залишення
заяви про перегляд заочного рішення
без задоволення.

Суддя: