Справа № 755/267/14-ц
Провадження № 2/755/1203/2014
У Х В А Л А

"13" січня 2014 р.

м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м.
Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали
позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
відшкодування шкоди, завданої
внаслідок дорожньо-транспортної
пригоди, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м.
Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,
завданої внаслідок
дорожньо-транспортної пригоди.

Вивчивши матеріали поданої позовної
заяви, вважаю, що позовна заява не
відповідає вимогам цивільного
процесуального законодавства України.

Відповідно до ст.1 Цивільного
процесуального кодексу України
завданнями цивільного судочинства є
справедливий, неупереджений та
своєчасний розгляд і вирішення
цивільних справ з метою захисту
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів фізичних
осіб, прав та інтереси юридичних осіб,
інтересів держави.

За нормою статті 4 Цивільного
процесуального кодексу України
визначено, що здійснюючи правосуддя,
суд захищає права, свободи та інтереси
фізичних осіб, права та інтереси
юридичних осіб, державні та суспільні
інтереси у спосіб, визначений законами
України.

Відповідно до вимог пунктів ч.2, ч.4 ст.119
Цивільного процесуального кодексу
України позовна заява повинна містити
серед іншого: ім'я (найменування)
позивача і відповідача, а також ім'я
представника позивача, якщо позовна
заява подається представником, їх
місце проживання (перебування) або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номери засобів зв'язку, якщо такі
відомі; зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину,
наявність підстав для звільнення від
доказування, позовна заява повинна
відповідати іншим вимогам,
встановленим законом.

Зміст позовних вимог - це певна форма
захисту, яку просить позивач від суду.
Під підставами позову, як вказує
Верховний суд України, слід розуміти
обставини, якими обґрунтовуються
позовні вимоги. Виклад обставин
підстави та кож необхідний для
визначення тотожності позову, захисту
відповідача від позову, зміни позову
позивачем і, найголовніше, - для
визначення предмета доказування по
даній справі.

Як убачається із змісту позовної заяви
та додатків до неї, позивачкою не
долучено до матеріалів заяви доказів
на підтвердження належності
автомобіля „Хюндай Гетс", державний
номерний знак НОМЕР_1 - ОСОБА_3, та зміст
позовної заяви не містить викладення
обставин справи щодо наявності факту
страхування цивільно-правової
відповідальності позивачки, а також
відповідача, а також позивачкою не
долучено до матеріалів позову доказів
на підтвердження такого факту,
оскільки згідно роз'яснень п. 16
Постанови Пленуму Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ „Про деякі питання застосування
судами законодавства при вирішенні
спорів про відшкодування шкоди,
завданої джерелом підвищеної
небезпезпеки", непред'явлення вимог до
страховика за наявності підстав для
стягнення завданої шкоди саме зі
страховика є підставою для відмови в
позові до завдавача шкоди у
відповідному розмірі.

Разом з тим, позивачкою не надано суду
доказів звернення до відповідача з
вимогою про відшкодування шкоди,
завданої внаслідок
дорожньо-транспортної пригоди, та
доказів відмови відповідача у
задоволенні такої вимоги, тобто не
надано доказів врегулювання спору
позивачкою у позасудовому порядку.

Згідно частини п'ятої ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України до
позовної заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору та
оплату витрат на інформаційно-технічне
забезпечення розгляду справи.

Звертаючись з позовом до суду
позивачем не додано доказів, які мають
свідчити про те, що ним в повній мірі
сплачено судовий збір.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону
України „Про судовий збір", судовий
збір перераховується у безготівковій
або готівковій формі виключно через
установи банків чи відділення зв'язку.

Згідно ч. 1 ст. 9 Закону України „Про
судовий збір", судовий збір сплачується
за місцем розгляду справи та
зараховується до спеціального фонду
Державного бюджету України.

При цьому, порядок заповнення
платіжних документів, які
підтверджують сплату судового збору,
передбачений відповідними
Інструкціями центральних органів
виконавчої влади.

Відповідно до Закону України „Про
платіжні системи та переказ грошових
коштів в Україні", меморіальний ордер -
це розрахунковий документ, який
складається за ініціативою банку для
оформлення операцій щодо списання
коштів з рахунка платника
внутрішньобанківських операцій
відповідно до цього Закону та
нормативно-правових актів
Національного банку України.

Статтею 30.1. даного Закону передбачено,
що переказ вважається завершеним з
моменту зарахування суми переказу на
рахунок отримувача або її видачі йому в
готівковій формі.

Пунктом 3 ст. 10 Закону України „Про
судовий збір" передбачено, що Кабінет
Міністрів України протягом двох
місяців з дня набрання чинності
законом зобов'язаний забезпечити
перегляд і скасування міністерствами
та іншими центральними органами
виконавчої влади своїх
нормативно-правових актів, що
суперечать цьому закону.

Так, на день подання позову до суду
набрала чинності Інструкція про
порядок обчислення та справляння
державного мита, затверджена наказом
Міністерства Фінансів України від
07.07.2012 № 811, зареєстрована в
Міністерстві юстиції України 20 вересня
2012 року № 1623/1935.

За вимог п. 3 Розділу ІІІ Інструкції про
порядок обчислення та справляння
державного мита від 07.07.2012 року № 811,
зазначено, що до документа, щодо якого
вчиняється відповідна дія, додається
примірник розрахункового/касового
документа (або його копія) про сплату
державного мита.

Відповідно до п.п. 3.1., 3.2. Розділу ІІ
Положення про ведення касових операцій
в національній валюті в Україні,
затвердженого Постановою Правління
Національного Банку України від 15.12.2004
року № 637, касові операції оформляються
касовими ордерами, видатковими
відомостями, розрахунковими
документами, документами за операціями
із застосуванням спеціальних
платіжних засобів, іншими касовими
документами, які згідно із
законодавством України підтверджували
б факт продажу (повернення) товарів,
надання послуг, отримання (повернення)
готівкових коштів. Приймання готівки
в каси проводиться за прибутковими
касовими ордерами (додаток 2),
підписаними головним бухгалтером або
особою, уповноваженою керівником
підприємства. Абзац перший пункту 3.3
глави 3 із змінами, внесеними згідно з
Постановою Національного банку N 252 від
29.04.2009 Про приймання підприємствами
готівки в касу за прибутковими
касовими ордерами видається
засвідчена відбитком печатки цього
підприємства квитанція (що є
відривною частиною прибуткового
касового ордера) за підписами
головного бухгалтера або працівника
підприємства, який на це уповноважений
керівником.

Однак, при зверненні до суду,
позивачкою долучено до матеріалів
позову платіжне доручення, що не
відповідає вимогам п. 3 Розділу ІІІ
вказаної Інструкції та п.п. 3.1., 3.2.
Розділу ІІ Положення про ведення
касових операцій в національній валюті
в Україні, тому подане платіжне
доручення не може слугувати
підтвердженням сплати позивачкою
судового збору в порядку та розмірах,
встановлених діючими нормативними
актами.

За нормами ст.121 Цивільного
процесуального кодексу України,
передбачено наслідки подання позовної
заяви, що не відповідає вимогам ст.ст.
119, 120 Цивільного процесуального
кодексу України.

Керуючись ст.ст. 119 - 121 Цивільного
процесуального кодексу України, суд -

у х
в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
відшкодування шкоди, завданої
внаслідок дорожньо-транспортної
пригоди залишити без руху, про що
повідомити позивачам та надати їм
строк для усунення вказаних недоліків
до « 20» січня 2014 року, однак який не може
перевищувати двох днів з моменту
отримання копії ухвали.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог
суду щодо усунення вказаних недоліків,
Ваша заява буде вважатись неподаною та
підлягає поверненню.

С у д д я :