Справа №
Провадження №
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2014 року Жовтневий
районний суд м. Харкова у складі:

головуючого –судді Гаврилюк С.М.,

за участю секретаря – Лапко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4,
ОСОБА_5, третя особа: Жовтневий районний
відділ в місті Харкові Головного
Управління державної міграційної
служби України в Харківській області
про усунення перешкод у розпорядженні
майном, визнання втратившим право
користування житловим приміщенням і
зняття з реєстрації,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться
цивільна справа за позовом ОСОБА_1,
ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5,
третя особа: Жовтневий районний відділ
в місті Харкові Головного Управління
державної міграційної служби України в
Харківській області про усунення
перешкод у розпорядженні майном,
визнання втратившим право
користування житловим приміщенням і
зняття з реєстрації.

Належним чином повідомлений
представник позивачів ОСОБА_6, що
підтверджується матеріалами справи (
а.с. 45, 53) , 29.09.2014 року та повторно 28.10.2014
року у судове засідання не з’явилась ,
в порушення вимог, передбачених ст. 77
ЦПК України , про причини неявки суд не
повідомила, від неї та позивачів також
не надійшла заява про розгляд справи
за їх відсутності.

Дослідивши вказані вище
матеріали справи щодо належного
повідомлення позивачів та їх
представника про час та місце
розгляду справи ( а.с. а.с. 45, 53) , суд
відповідно до вимог п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК
України вважає за необхідне вказану
позовну заяву залишити без
розгляду з наступних підстав.

Позивачі у судове засідання 29.09.2014
року та повторно 28.10.2014 року не
з’явились , хоча відповідно до ч. 3 ст. 74
ЦПК України неодноразово
повідомлялись про час і місце розгляду
справи, однак судова повістка
повернулась до суду за закінченням
терміну зберігання.

Згідно ч. 1 ст. 157 ЦПК України суд
розглядає справу протягом розумного
строку, але не більше двох місяців з дня
відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.3 ст. 27 ЦПК України
особи, які беруть участь у справі,
зобов'язані добросовісно здійснювати
свої процесуальні права та виконувати
процесуальні обов'язки. Виходячи з
вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України та рішення
Конституційного суду України від 13.12.2011
року № 17-рп/2011, згідно яких в разі
відсутності осіб, які беруть участь у
справі за адресою, вказаної в
матеріалах справи (зокрема, позовна
заява) вважається, що судовий виклик
або судове повідомлення вручене їм
належним чином.

Окрім того, згідно ч.5 ст. 76 ЦПК
України вручення судової повістки
представникові особи, яка бере участь у
справі, вважається врученням повістки
і цій особі. Таким чином, вручення
судової повістки представнику
позивачів ОСОБА_6, яка діє на підставі
посвідчених нотаріально довіреностей ,
наданих їй позивачами, про виклик у
судове засідання, призначене на 29.09.2014
р., 28.10.2014 р., вважається врученням
належним чином повістки і позивачам
ОСОБА_1, ОСОБА_2 , ОСОБА_3

Частиною 2 ст. 77 ЦПК України
передбачено, що у разі неповідомлення
суду про причини неявки вважається, що
сторона та інші особи, які беруть
участь у справі, не з'явились у судове
засідання без поважних причин.

Через повторну неявку
позивачів та їх представника у
судове засідання порушуються
передбачені ст. 157 ЦПК України, строки
розгляду цивільної справи.

Пунктом 3 ч.1 ст. 207 ЦПК України ,
частиною 3 ст. 169 ЦПК України
передбачено, що у разі повторної
неявки в судове засідання позивача,
повідомленого належним чином, якщо від
нього не надійшла заява про розгляд
справи за його відсутності , суд
залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі вище викладеного суд
вважає за необхідне залишити без
розгляду вказану позовну заяву. .

Прецедентна практика
Європейського суду з прав людини
виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6
Конвенції про захист прав людини і
основоположних свобод щодо
доступності правосуддя та
справедливого судового розгляду кожна
держава-учасниця цієї Конвенції вправі
встановлювати правила судової
процедури, в тому числі й процесуальні
заборони і обмеження, зміст яких – не
допустити судовий процес у безладний
рух. З цього приводу прецедентними є
рішення Європейського суду з прав
людини у справах “Осман проти
Сполученого королівства” від 28.10.1998
року та “Круз проти Польщі” від 19
червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що
право на суд не є абсолютним . Воно може
бути піддане обмеженням, дозволеним за
змістом, тому що право на доступ до суду
за самою своєю природою потребує
регулювання з боку держави.

Згідно ст. 157 ЦПК України суд
розглядає справи протягом розумного
строку, але не більше двох місяців з дня
відкриття провадження у справі, а
справи про поновлення на роботі, про
стягнення аліментів - одного місяця.

У зв’язку з наведеним, залишення
позову без розгляду, як це передбачено
законом, а саме пунктом 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
України, не є порушенням права на
справедливий судовий захист та не може
вважатися обмеженням права доступу до
суду.

Суд роз’яснює позивачам та
представнику позивачів ОСОБА_6, що
відповідно ч.2 ст. 207 ЦПК України, особа,
заяву якої залишено без розгляду, після
усунення умов, що були підставою для
залишення заяви без розгляду, має право
звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
України, ч. 3 ст. 169 ЦПК України , суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа:
Жовтневий районний відділ в місті
Харкові Головного Управління
державної міграційної служби України в
Харківській області про усунення
перешкод у розпорядженні майном,
визнання втратившим право
користування житловим приміщенням і
зняття з реєстрації - залишити без
розгляду .

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі
апеляційної скарги протягом п’яти
днів з дня проголошення ухвали .

Апеляційна скарга на ухвалу
постановлену без участі особи, яка її
оскаржує , може бути подана протягом
п’яти днів з дня отримання копії
ухвали.

Суддя
С.М.Гаврилюк