Провадження № 2/200/945/2012
РІШЕННЯ

(заочне)

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2013 року Бабушкінський
районний суд міста Дніпропетровська у
складі:

Головуючого судді
–
Бібіка М.М.,

при секретарі

–                    Бірюч С.В..,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті
Дніпропетровськ цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до Комунального житлово
– експлуатаційного підприємства №1,
Дніпропетровської міської ради,
Міського комунального підприємства
«Дніпропетровські міські теплові
мережі» про відшкодування майнової
шкоди, завданої внаслідок затоплення
квартири,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Бабушкінського
районного суду м. Дніпропетровська із
позовом, до КЖЕП №1 про відшкодування
майнової шкоди, завданої внаслідок
затоплення квартири. Свої позовні
вимоги позивач обґрунтувала тим, що
вона є власником квартири № 91, яка
розташована у будинку № 27 по вул.
Набережна ОСОБА_2 у м. Дніпропетровську.
05 вересня 2012 року відбулося затоплення
вищезазначеної квартири, яке сталося
внаслідок прориву труби центрального
опалення на технічному поверсі
будинку. 06 вересня 2012 року вона
звернулася до КЖЕП № 1 з заявою про
складання акту встановлення причини
затоплення та визначення ступеню
пошкодження квартири. 18 вересня 2012 року
працівниками КЖЕП № 1 було складено акт
про залиття квартири АДРЕСА_1. Згідно
висновку «Центра незалежних експертиз
«ГАРАНТ» від 26 вересня 2012 року вартість
майнової шкоди, завданої внаслідок
затоплення вказаної квартири складає 32
238 гривень 00 копійок. У зв’язку з чим
вона звернулася до суду з вказаним
позовом та просила стягнути з КЖЕП № 1
на її користь майнову шкоду завдану
внаслідок залиття квартири у розмірі 32
328 гривень 00 копійок, а також судові
витрати (а.с. а.с. 2 – 4).

Ухвалою суду від 12 березня 2012 року до
участі у справі у якості
співвідповідачів було залучено
Дніпропетровську міську раду та МКП
«ДМТМ» (а.с. а.с. 81 – 82).

Представник позивача у судове
засідання не з’явився, про день, час та
місце розгляду справи повідомлений
належним чином, надав суду заяву про
розгляд справи у його відсутність.
Відповідно до вказаної заяви, позовні
вимоги підтримує в повному обсязі, не
заперечує проти заочного розгляду
справи (а.с. 155).

Представники відповідачів в судове
засідання не з’явилися, про день, час
та місце розгляду справи, повідомлені
належним чином, причини неявки до суду
не повідомили, тому суд відповідно до
ст. 224, 225 ЦПК України з урахуванням
згоди представника позивача, вважає
можливим провести заочний розгляд
справи (а.с. а.с. 112, 114, 115, 121, 138, 152, 154).

Суд розглядає справу, у відповідності
до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, без фіксування
судового процесу за допомогою
звукозаписувального технічного засобу

Суд дослідивши матеріали справи
доходить наступного висновку.

Судом було встановлено, що ОСОБА_1 є
власником квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 у м.
Дніпропетровську, що підтверджується
витягом про державну реєстрацію прав,
наданого КП «ДМБТІ» Дніпропетровської
обласної ради (зворотна сторінка а.с. 6).

01 серпня 2007 року між МКП
«Дніпропетровські міські теплові
мережі» та КЖРЕПП Бабушкінського
району був укладений договір № 080094 «В»
про використання внутрішньо
будинкових систем з гарячого
водопостачання та централізованого
опалення, у відповідності до якого
балансоутримувач зобов’язаний
здійснювати контроль за технічним
станом інженерного обладнання
будинків, приміщень, а також проводити
два рази на рік перевірку стану
внутрішньобудінкових систем
багатоквартирного будинку із
складанням відповідного акту (а.с. а.с.
123 – 133).

Також судом було встановлено, що у
вересні 2012 року сталося залиття
квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 у м.
Дніпропетровську, що підтверджується
актами складеними працівниками КЖЕП №
1 від 18 вересня 2012 року та актами
складеними ПП «Центр незалежних
експертиз «Гарант» від 12 вересня 2012
року та від 18 вересня 2012 року, у яких
зазначалося, що залиття квартири
сталося внаслідок прориву труби
центрального опалення на технічному
поверсі в житловому будинку № 27 по вул.
Набережна ОСОБА_2 у м. Дніпропетровську
(а.с. а.с. 10, 11, 12).

02 жовтня 2012 року між КЖЕП № 1 та ОСОБА_1
був укладений договір № 1851 про надання
послуг з утримання будинків і споруд та
прибудинкових територій (а.с. а.с. 63 – 64).

У відповідності до висновку «Про
незалежну оцінку вартості майнового
збитку, спричиненого внаслідок залиття
квартири № 91, загальною площею 48,0 м2,
яка розташована за адресою: м.
Дніпропетровськ, вул. Набережна ОСОБА_2,
будинок № 27», який був виготовлений ПП
«Центр незалежних експертиз «Гарант»,
вартість завданого збитку внаслідок
залиття квартири складає 32 238 гривень 00
копійок (а.с. а.с. 13 – 39).

Вказані вище спірні правовідносини
регулюються Цивільним кодексом
України 2003 року, Законом України «Про
житлово – комунальні послуги».

В силу п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою
виникнення цивільних прав та
обов’язків, зокрема, є завдання
майнової (матеріальної) та моральної
шкоди іншій особі.

У відповідності до ч. 1 ст. 22 ЦК України,
особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова
шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала.

Частиною ч. 2 ст. 19 ЗУ «Про житлово –
комунальні послуги», передбачено, що
учасниками відносин у сфері житлово –
комунальних послуг є: власник,
споживач, виконавець, виробник.

У відповідності до ч. 2 ст. 21
ЗУ «Про житлово – комунальні послуги»,
виконавець зобов’язаний: 1)
забезпечувати своєчасність та
відповідну якість житлово –
комунальних послуг згідно із
законодавством та умовами договору, в
тому числі шляхом створення систем
управління якістю відповідно до
національних або міжнародних
стандартів; 2) здійснювати контроль за
технічним станом інженерного
обладнання будинків, квартир,
приміщень; 3) підготувати та укласти із
споживачем договір на надання житлово
– комунальних послуг з визначенням
відповідальності за дотримання умов
його виконання згідно з типовим
договором; 4) надавати в установленому
законодавством порядку необхідну
інформацію про перелік житлово –
комунальних послуг, їх вартість,
загальну вартість місячного платежу,
структуру цін/тарифів, норми
споживання, режим надання житлово –
комунальних послуг, їх споживчі
властивості тощо; 5) своєчасно
проводити підготовку жилого будинку і
його технічного обладнання до
експлуатації в осінньо – зимовий
період; 6) розглядати у визначений
законодавством термін претензії та
скарги споживачів і проводити
відповідні перерахунки розміру плати
за житлово – комунальні послуги в разі
їх ненадання або надання не в повному
обсязі, зниження їх якості; 7)
утримувати в належному технічному
стані, здійснювати технічне
обслуговування та ремонт
внутрішньобудинкових мереж, вживати
заходів щодо ліквідації аварійних
ситуацій, усунення порушень якості
послуг у терміни, встановлені
договором та/або законодавством; 8)
сплачувати споживачу компенсацію за
перевищення встановлених термінів
проведення аварійно – відновлювальних
робіт у розмірі, визначеному договором
або законодавством; 9) вести облік вимог
(претензій) споживачів у зв’язку з
порушенням порядку надання житлово –
комунальних послуг, зміною їх
споживчих властивостей та
перевищенням термінів проведення
аварійно – відновлювальних робіт; 10)
своєчасно за власний рахунок проводити
роботи з усунення виявлених неполадок,
пов’язаних з отриманням житлово –
комунальних послуг, що виникли з його
вини.

Згідно ч. 2 ст. 24 ЗУ «Про житлово –
комунальні послуги», балансоутримувач
зобов’язаний: 1) укладати договір з
власником (співвласниками) на
утримання на балансі відповідного
майна; 2) утримувати на балансі майно,
визначене договором з власником
(співвласниками); 3) вести
бухгалтерську, статистичну та іншу,
передбачену законодавством, звітність
відповідно до законодавства; 4)
забезпечувати управління майном
власними силами або укладати договір з
юридичною особою на управління майном;
5) забезпечити умови для своєчасного
проведення капітального і поточного
ремонтів відповідно до встановлених
стандартів, нормативів, норм та правил;
6) забезпечити належні експлуатацію та
утримання майна, що перебуває на його
балансі.

Відповідно до статті 60 ЦПК України,
кожна сторона зобов’язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Таким чином, ураховуючи положення
приведених норм, а також зважаючи на те,
що будинок № 27 по вул. Набережна ОСОБА_2
у м. Дніпропетровську знаходиться на
балансі КЖЕП № 1, яке свої обов’язки
щодо здійснення контролю та утримання
в належному стані обладнання будинку, а
також перевірки стану
внутрішньобудинкових систем
багатоквартирного будинку, що
перебуває на його балансі здійснювало
не належним чином, що в свою чергу
призвело до затоплення квартири № 91 у
вищезазначеному будинку, а тому суд
доходить висновку, що позовні вимоги
ОСОБА_1 слід частково задовольнити,
стягнувши з КЖЕП № 1 на її користь
грошові кошти за завдану майнову шкоду
у розмірі 32 328 гривень 00 копійок.

У задоволенні вимог ОСОБА_1, які
стосуються Дніпропетровської міської
ради та МКП «ДМТМ» слід відмовити,
оскільки основним балансоутримувачем
будинку № 27 по вул. Набережна ОСОБА_2 у
м. Дніпропетровську є КЖЕП № 1.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд
вважає за необхідне, стягнути з КЖЕП № 1
на користь ОСОБА_1 судовий збір в
розмірі 322 гривні 38 копійок.

Керуючись ст. ст. 19, 21, 24 ЗУ «Про житлово
– комунальні послуги», ст. ст. 11, 22, 1166 ЦК
України, ст. ст. 3 – 8, 10, 11, 18, 57 – 60, 61, 88, 197,
208, 209, 212 – 215, 218, 224, 225 Цивільного
процесуального кодексу України, суд –

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Комунального житлово –
експлуатаційного підприємства №1,
Дніпропетровської міської ради,
Міського комунального підприємства
«Дніпропетровські міські теплові
мережі» про відшкодування майнової
шкоди, завданої внаслідок затоплення
квартири – частково задовольнити.

Стягнути з Комунального житлового –
експлуатаційного підприємства № 1
() на користь ОСОБА_1 (ІПН
2) грошові кошти за завдану
майнову шкоду у розмірі 32 328 гривень 00
копійок, судові витрати в сумі 322 гривні
38 копійок, разом 32 650 гривень 38 копійок.

У задоволенні решти позовних вимог –
відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено позивачем
в апеляційному порядку до апеляційного
суду Дніпропетровської області через
Бабушкінський районний суд м.
Дніпропетровська шляхом подання у
десятиденний строк з дня проголошення
рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя

М.М.Бібік