АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/7244/14 Справа №
Головуючий у 1 й інстанції -
Корягін В. О. Доповідач - Свистунова
О.В. Категорія 32
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2014 року
м. Дніпропетровськ

Колегія суддів судової палати по
цивільним справам апеляційного суду
Дніпропетровської області у складі:

головуючого
Свистунової О.В.

суддів Міхеєвої
В.Ю., Ремеза В.А.

за участю секретаря Книш
К.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Дніпропетровську
цивільну справу

за апеляційними скаргами Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Тернівка
Дніпропетровської області, Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Павлоград
Дніпропетровської, Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
Павлоградвугілля»

на рішення Тернівського міського суду
Дніпропетровської області від 01 липня
2014 року

по справі за позовом ОСОБА_2 до
Публічного акціонерного товариства
«ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи:
Відділення виконавчої дирекції Фонду
соціального страхування від нещасних
випадків на виробництві та професійних
захворювань України в м. Тернівка
Дніпропетровської області, Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Павлоград
Дніпропетровської області про
скасування акту про нещасний випадок
на виробництві та зобов'язання вчинити
певні дії,-

В С Т А Н О
В И Л А:

У квітні 2014 року позивач звернувся до
Тернівського міського суду
Дніпропетровської області з позовом до
Публічного акціонерного товариства
«ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи:
Відділення виконавчої дирекції Фонду
соціального страхування від нещасних
випадків на виробництві та професійних
захворювань України в м. Тернівка
Дніпропетровської області, Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Павлоград
Дніпропетровської області про
скасування акту про нещасний випадок
на виробництві та зобов'язання вчинити
певні дії, від сплати судового збору
звільнений, відповідно до вимог
чинного законодавства.

В обґрунтування позовних вимог,
позивач посилається на ті обставини, що
21.12.2013 р. о 07-00 год. при виконанні наряду
на обстеження гірничих виробок за
маршрутом №7 він отримав виробничу
травму, 03.01.2014 р. відповідачем був
складений акт по формі Н-5, в якому
згідно п.6 зазначено, що «комісія
розглянула матеріали розслідування
нещасного випадку, провела опитування
свідків та враховуючи вищезазначене
вважає, що травми ОСОБА_2 отримав під
час бійки (з'ясування потерпілим та
іншою особою особистих стосунків не
виробничого характеру). Комісія
прийшла до висновку, що нещасний
випадок не підлягає під дію п.15
«Порядку проведення розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві» і вважає, що цей випадок
не пов'язаний з виробництвом, тому, у
складанні акту за формою Н-1 відмовлено.
Позивач звернувся до начальника
територіального управління
Держгірпромнагляду з заявою про
надання припису за формою Н-9 на
проведення повторного розслідування
нещасного випадку. 31.03.2014 р.
відповідачем було знову складено акт
за формою Н-5 та у висновку зазначено, що
нещасний випадок не підлягає під дію
п.15 «Порядку проведення розслідування
та ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві», та вважється, що цей
випадок не пов'язаний з виробництвом,
тому у складанні акту за формою Н-1
відмовлено, скасовано дію акту за
формою Н-5 від 03.01.2014 р. Позивач вважав,
що дії відповідача є незаконними,
оскільки є свідки, які бачили як він
отримав саме виробничу травму.

У зв»язку з чим просив суд скасувати
акт форми Н-5 про проведення
розслідування нещасного випадку на
виробництві, який стався з ним 21.12.2013
року, складений ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» 31.03.2014 року та
зобов'язати ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» скласти акт за
формою Н-1 стосовно нещасного випадку,
який стався з ним 21.12.2013 року.

В подальшому позивач збільшив свої
позовні вимоги та просив суд скасувати
акт форми Н-5 про проведення
розслідування нещасного випадку на
виробництві, який стався з ним 21.12.2013
року, складений ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» 31.03.2014 року та
зобов'язати ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» скласти акт за
формою Н-1 стосовно нещасного випадку,
який стався з ним 21.12.2013 року в якому
зазначити отримані ним тілесні
ушкодження внаслідок нещасного
випадку на виробництві, а саме: струс
головного мозку, гострий період, забій
голови, закритий оскольчатий перелом
голівки 3 п'ясної кості правої кісті,
забій лівого плечового суглобу, згідно
епікризу №7343 КЗ «Павлоградська міська
лікарня №4 «Дніпропетровської
обласної ради».

Рішенням Тернівського міського
суду Дніпропетровської області від 01
липня 2014 року позов задоволено
частково.

Скасовано акт форми Н-5 про
проведення розслідування нещасного
випадку на виробництві, який стався з
ОСОБА_2 - 21.12.2013 року, складений ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» 31.03.2014 року.

Зобов'язано ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» скласти акт за
формою Н-1 стосовно нещасного випадку,
який стався з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, на
виробництві - 21.12.2013 року.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_2,
відмовлено.

Вирішено питання стосовно судових
витрат.

У апеляційних скаргах Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Тернівка
Дніпропетровської області, Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Павлоград
Дніпропетровської області, Публічне
акціонерне товариство «ДТЕК
Павлоградвугілля», кожний окремо,
просять рішення суду скасувати та
постановити нове рішення, яким
відмовити у задоволенні позову, з тих
підстав, що рішення суду першої
інстанції ухвалено з порушенням норм
матеріального і процесуального права.

Розглянувши справу в межах
доводів апеляційних скарг, перевіривши
законність і обґрунтованість
ухваленого рішення, апеляційний суд
дійшов висновку, що апеляційні скарги
не підлягають задоволенню з наступних
підстав.

Вирішуючи спір, який виник між
сторонами, суд першої інстанції в межах
заявлених вимог та на підставі тих
доказів, що надані були сторонами під
час розгляду справи по суті, в
достатньо повному обсязі з'ясував
права і обов'язки сторін, обставини
справи, перевірив доводи сторін та дав
їм належну правову оцінку, постановив
рішення, яке відповідає вимогам закону.

Судом встановлено, що з 19.03.2010 року
позивач знаходиться у трудових
відносинах з відповідачем ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля», та працює підземним
гірничим майстром з повним робочим
днем у шахті, що визнано сторонами та
підтверджується копією трудової
книжки позивача (а.с. 8-9).

Відповідно до акту розслідування
нещасного випадку від 03.01.2014 р., що
стався 21.12.2013 р. о 07.00 год. з ОСОБА_2,
працюючого підземним гірничим
майстром з повним робочим днем у шахті,
складеного комісією ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля», комісія,
розглянувши матеріали розслідування
нещасного випадку, провела опитування
свідків та враховуючи вищезазначене
вважала, що травми ОСОБА_2 отримав під
час бійки (з'ясування потерпілим та
іншою особою особистих стосунків не
виробничого характеру). Комісія
прийшла до висновку, що нещасний
випадок не підлягає під дію п.15
«Порядку проведення розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві» і вважає, що цей випадок
не пов'язаний з виробництвом, тому у
складанні акту за формою Н-1 відмовлено.

Однак, в акті мається особа думка члена
комісії, який зазначив, що факт
отримання травми ОСОБА_2 під час бійки
не встановлений. Заступник дільниці
допустив ОСОБА_2 до роботи та наявних
пошкоджень або симптомів травмування
не спостерігалось. На протязі часу
ОСОБА_2 зустрічався зі знайомими та
проводив міцні рукостискання правою
рукою, тобто, рука не була пошкоджена.
Ознак присутності черепно-мозкової
травми або інших травм також не
спостерігалось. Тому, даний випадок є
нещасним випадком, отриманим ОСОБА_2 на
виробництві. Наслідками нещасного
випадку є забій м'яких тканин голови.
Закритий перелом 3 п`ястної кістки
правої кісті. Забій лівого плечового
суглобу, згідно довідки КЗ
Павлоградської міської лікарні №4»
Дніпропетровської обласної ради №164
від 23.12.2013 р. (а.с. 15-17).

У зв'язку з незгодою з даним актом Н-5
ОСОБА_2 звернувся до начальника
територіального управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області Короля В.І. з заявою про надання
припису за формою Н-9 на проведення
повторного розслідування нещасного
випадку, що стався з ним 21.12.2013 р.,
перегляд акта за формою Н-5 від 03.01.2013 р.
та визнання нещасного випадку таким, що
пов'язаний з виробництвом та складання
акту за формою Н-1 (а.с. 18).

Перший заступник начальника
територіального управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області Цимбаленко В.І., керуючись п.34
«Порядку проведення розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві» виніс припис від 02.04.2014 р.,
яким скасував акт Н-5 відносно ОСОБА_2 та
зобов'язав ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»
провести повторне розслідування
нещасного випадку, який стався з ОСОБА_2
з наступним складанням та
затвердженням актів відповідної форми.

Однак, при цьому зазначив, що
територіальне управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області не має право оцінювати докази і
матеріали розслідування та приймати
рішення. Виключне право та обов'язок
приймати рішення згідно п.14 «Порядку
проведення розслідування та ведення
обліку нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»
покладено на комісію з розслідування, а
не на територіальне управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області (а.с. 27).

На виконання даного припису комісія
винесла акт розслідування нещасного
випадку від 31.03.2014 р., що стався 21.12.2013 р.
о 07.00 год. з ОСОБА_2, працюючого
підземним гірничим майстром з повним
робочим днем у шахті, складеного
комісією ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»,
комісія, розглянувши матеріали
розслідування нещасного випадку,
провела опитування свідків та
враховуючи вищезазначене вважала, що
травма ОСОБА_2 у зв'язку з тим, що
постраждалим не надано нових пояснень,
а пояснення свідків є не прямим
свідоцтвом і не дають змоги, щодо
встановлення факту травми на
виробництві. Комісія прийшла до
висновку, що нещасний випадок не
підлягає під дію п.15 «Порядку
проведення розслідування та ведення
обліку нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві» і
вважає, що цей випадок не пов'язаний з
виробництвом, тому у складанні акту за
формою Н-1 відмовлено. Скасувати дію
акту за формою Н-5 від 03.01.2014 р.
Наслідками нещасного випадку є забій
м'яких тканин голови. Закритий перелом 3
п`ястної кістки правої кісті. Забій
лівого плечового суглобу, згідно
довідки КЗ Павлоградської міської
лікарні №4» Дніпропетровської
обласної ради №164 від 23.12.2013 р.

Однак, також і в даному акті мається
особа думка члена комісії, який
зазначив, що факт отримання травми
ОСОБА_2 під час бійки не встановлений.
Заступник дільниці допустив ОСОБА_2 до
роботи та наявних пошкоджень або
симптомів травмування не
спостерігалось. На протязі часу ОСОБА_2
зустрічався зі знайомими та проводив
міцні рукостискання правою рукою,
тобто, рука не була пошкоджена. Ознак
присутності черепно-мозкової травми
або інших травм також не
спостерігалось. Якщо свідки ОСОБА_5 та
ОСОБА_6 не можуть прямо відповісти на
наявність або відсутність травм, то
свідок ОСОБА_7 чітко зазначає на
відсутність травм. Тому, даний випадок
є нещасним випадком, отриманим ОСОБА_2
на виробництві. (а.с. 20-25).

Відповідно до довідки КЗ
Павлоградської міської лікарні №4»
Дніпропетровської обласної ради №164
від 23.12.2013 р., ОСОБА_2 поступив на
лікування з попереднім діагнозом:
забій м'яких тканин голови. Закритий
перелом 3 п`ястної кістки правої кісті.
Забій лівого плечового суглобу.

Згідно епікризу Павлоградської
міської лікарні №4 ОСОБА_2 знаходився
на стаціонарному лікуванні в
травматологічному відділенні
Павлоградської міської лікарні №4 з
21.12.2013 р. по 27.12.2013 р. з діагнозом: струс
головного мозку, гострий період. Забій
голови. Закритий оскольчатий перелом
голівки 3 п'ясної кості правої кісті,
забій лівого плечового суглобу (а.с. 10).

Як вбачається з нарядів-путівок, які
були особисто заповнені ОСОБА_2 04.12.2013
р., 19.12.2013 р. та 20.12.2013 р., коли останній
спустився до шахти, та як він зазначає в
цю робочу зміну отримав травму,
будь-яких видимих різниць у почерку
ОСОБА_2 не має. Однак, мається різниця у
його підпису, який він робив по виїзду
зі зміни та за нього писали пояснення
щодо обставин отримання травми 21.12.2013
р., а він тільки підписувався та у
підписах, які він робив у
нарядах-путівках, які були особисто
заповнені та підписані ОСОБА_2 04.12.2013 р.,
19.12.2013 р. та 20.12.2013 р.

А допитані у судовому засіданні свідки
ОСОБА_8, який працює лікарем
травматологом, ОСОБА_9, ОСОБА_10 -
медсестри, кожний окремо показали, що
при такій травмі руки - перелому, як у
позивача, останній писати таку
кількість слів, яка є в наряді-путівці
не зміг би.

Згідно абз. 1 п. 7 Постанови КМУ №1232 від
30.11.2011 р. «Про порядок проведення
розслідування та ведення обліку
нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
розслідування проводиться у разі
виникнення нещасного випадку, а саме
обмеженої в часі події або раптового
впливу на працівника небезпечного
виробничого фактора чи середовища, що
сталися у процесі виконання ним
трудових обов'язків, внаслідок яких
зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від
одержання поранення, травми, у тому
числі внаслідок тілесних ушкоджень.

Відповідно до абз. 1-4 п. 8 Постанови КМУ
№1232 від 30.11.2011 р. «Про порядок
проведення розслідування та ведення
обліку нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
про кожний нещасний випадок потерпілий
або працівник, який його виявив, чи інша
особа - свідок нещасного випадку
повинні негайно повідомити керівника
робіт, який безпосереднього здійснює
контроль за станом охорони праці на
робочому місці (далі - безпосередній
керівник робіт), чи іншу уповноважену
особу підприємства і вжити заходів до
надання необхідної допомоги
потерпілому. У разі настання нещасного
випадку безпосередній керівник робіт
зобов'язаний: терміново організувати
надання першої невідкладної допомоги
потерпілому, забезпечити у разі
потреби його доставку до
лікувально-профілактичного закладу;
негайно повідомити роботодавця про те,
що сталося.

Згідно абз. 1,3 п. 11 Постанови КМУ №1232 від
30.11.2011 р. «Про порядок проведення
розслідування та ведення обліку
нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
до складу комісії входять керівник
(спеціаліст) служби охорони праці або
посадова особа, на яку роботодавцем
покладено виконання функцій з охорони
праці (голова комісії), представник
Фонду за місцезнаходженням
підприємства, представник первинної
профспілки (у разі наявності на
підприємстві кількох профспілок -
представник профспілки, членом якої є
потерпілий, а у разі відсутності
профспілки - уповноважена найманими
працівниками особа з питань охорони
праці), а також представник
підприємства, інші особи. До складу
комісії не може входити безпосередній
керівник робіт.

Відповідно до п.п. 1,2 п. 15 Постанови КМУ
№1232 від 30.11.2011 р. «Про порядок
проведення розслідування та ведення
обліку нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
обставинами, за яких нещасний випадок
визнається таким, що пов'язаний з
виробництвом, і складається акт за
формою Н-1, є: виконання потерпілим
трудових (посадових) обов'язків за
режимом роботи підприємства, у тому
числі у відрядженні; перебування на
робочому місці, на території
підприємства або в іншому місці для
виконанням потерпілим трудових
(посадових) обов'язків чи завдань
роботодавця з моменту прибуття
потерпілого на підприємство до його
відбуття, що фіксується відповідно до
правил внутрішнього трудового
розпорядку підприємства, в тому числі
протягом робочого та надурочного часу.

Згідно з п.п.7, 10, 11, 14 Постанови КМУ №1232
від 30.11.2011 р. «Про порядок проведення
розслідування та ведення обліку
нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
проведення розслідування, у тому числі
обстеження місця нещасного випадку,
одержання пояснень потерпілого,
свідків та причетних до нещасного
випадку осіб, з'ясування обставин і
причин нещасного випадку, визначення,
чи пов'язаний цей випадок з
виробництвом, установлення осіб, які
допустили порушення законодавства про
охорону праці та складання акту
розслідування нещасного випадку
віднесено до компетенції спеціально
утвореної комісії з розслідування
нещасного випадку. До складу
зазначеної комісії входять керівник
(спеціаліст) служби охорони праці,
представник Фонду за
місцезнаходженням підприємства,
представник первинної профспілкової
організації, представник підприємства,
та інші особи.

Відповідно до абз. 1,4 п. 23 Постанови КМУ
№1232 від 30.11.2011 р. «Про порядок
проведення розслідування та ведення
обліку нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
нещасний випадок, про який своєчасно не
повідомлено керівника підприємства чи
роботодавця потерпілого або внаслідок
якого втрата працездатності настала не
одразу, розслідується і береться на
облік згідно з цим Порядком протягом
місяця після надходження заяви
потерпілого чи уповноваженої ним
особи, яка представляє його інтереси
(незалежно від строку настання
нещасного випадку). До складу комісії
входять представник територіального
органу Держгірпромнагляду (голова
комісії) за місцем настання нещасного
випадку та представники Фонду і
місцевої держадміністрації за місцем
настання нещасного випадку та
первинної організації профспілки,
членом якої є потерпілий, або
представник територіального
профоб'єднання за місцем настання
нещасного випадку, якщо потерпілий не є
членом профспілки.

Згідно п. 34 Постанови КМУ №1232 від 30.11.2011
р. «Про порядок проведення
розслідування та ведення обліку
нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
посадова особа органу
Держгірпромнагляду в разі відмови
роботодавця скласти або затвердити акт
за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди
потерпілого або уповноваженої ним
особи, яка представляє його інтереси,
із змістом зазначеного акта,
надходження скарги або незгоди з
висновками про обставини і причини
настання нещасного випадку чи
приховування факту настання нещасного
випадку має право видавати обов'язкові
для виконання роботодавцем або робочим
органом виконавчої дирекції Фонду (у
разі, коли нещасний випадок стався з
фізичною особою - підприємцем чи
особою, що забезпечує себе роботою
самостійно) приписи за формою Н-9 згідно
з додатком 10 щодо необхідності
проведення розслідування (повторного
розслідування) нещасного випадку,
затвердження чи перегляду
затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1,
визнання чи невизнання нещасного
випадку таким, що пов'язаний з
виробництвом, складення акта за формою
Н-5 або Н-1.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про
охорону праці», роботодавець повинен
організовувати розслідування та вести
облік нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій відповідно до
положення, що затверджується Кабінетом
Міністрів України за погодженням з
всеукраїнськими об'єднаннями
профспілок. За підсумками
розслідування нещасного випадку,
професійного захворювання або аварії
роботодавець складає акт за
встановленою формою, один примірник
якого він зобов'язаний видати
потерпілому або іншій заінтересованій
особі не пізніше трьох днів з моменту
закінчення розслідування. У разі
відмови роботодавця скласти акт про
нещасний випадок чи незгоди
потерпілого з його змістом питання
вирішуються посадовою особою органу
державного нагляду за охороною праці,
рішення якої є обов'язковим для
роботодавця.

Згідно ст. 55 Конституції України,
кожному гарантується право на
оскарження в суді рішень, дій чи
бездіяльності органів державної влади,
органів місцевого самоврядування,
посадових і службових осіб. Кожен має
право будь-якими не забороненими
законом засобами захищати свої права і
свободи від порушень і протиправних
посягань.

Відповідно до ст.2 ЦПК
України, цивільне судочинство
здійснюється відповідно до
Конституції України, цього кодексу.

Згідно ст. 3 ЦПК України,
кожна особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом, звернутися
до суду за захистом своїх
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів.

Відповідно ст. 15 ЦПК
України суди розглядають у порядку
цивільного судочинства справи щодо
трудових спорів, крім випадків, коли
розгляд таких справ провадиться за
правилами іншого судочинства.

Відповідно до вимог ст. 10 ЦПК України,
цивільне судочинство здійснюється на
засадах змагальності сторін. Сторони
та інші особи, які беруть участь у
справі, мають рівні права щодо подання
доказів, їх дослідження та доведення
перед судом їх переконливості. Кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона
зобов'язана довести ті обставини, на
які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень. Докази
подаються сторонами та іншими особами,
які беруть участь у справі. Доказуванню
підлягають обставини, які мають
значення для ухвалення рішення у
справі і щодо яких у сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі,
виникає спір. Доказування не може
ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.1 ст. 61 ЦПК
України,обставини, визнані сторонами
та іншими особами, які беруть участь у
справі, не підлягають доказуванню.

Колегія суддів вважає, що на підставі
зазначеного, та з урахуванням ст. 55
Конституції України, ст. 3,15 ЦПК України,
а також того, що акт форми Н-5 про
проведення розслідування нещасного
випадку на виробництві, який стався з
ОСОБА_2 21.12.2013 року, складений
відповідачем з грубим порушенням вимог
Постанови КМУ №1232 від 30.11.2011 р. «Про
порядок проведення розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві», суд першої інстанції
правильно дійшов висновку про часткове
задоволення позову, та скасування акту
форми Н-5 про проведення розслідування
нещасного випадку на виробництві, який
стався з позивачем 21.12.2013 року,
складений відповідачем 31.03.2014 року, а
також зобов'язання відповідача скласти
акт за формою Н-1 стосовно нещасного
випадку, який стався з ОСОБА_2 на
виробництві - 21.12.2013 року, оскільки,
позивач звертався до
Держгірпромнагляду у Донецькій
області з заявою про надання припису за
формою Н-9 на проведення повторного
розслідування нещасного випадку, що
стався з ним 21.12.2013 р., перегляду акта за
формою Н-5 від 03.01.2013 р. та визнання
підприємством нещасного випадку таким,
що пов'язаний з виробництвом та
складання акту за формою Н-1, однак,
Держгірпромнагляд у Донецькій області
зазначив, що не має право оцінювати
докази і матеріали розслідування та
приймати рішення та виключне право та
обов'язок приймати рішення згідно п.14
«Порядку проведення розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві» покладено на комісію з
розслідування, а не на територіальне
управління Держгірпромнагляду у
Донецькій області. Після чого,
підприємством 31.03.2014 р. Повторно було
складено акт форми Н-5.

Згідно п.22 Постанови КМУ №1232 від 30.11.2011
р. «Про порядок проведення
розслідування та ведення обліку
нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»,
після закінчення періоду тимчасової
непрацездатності або у разі смерті
потерпілого внаслідок травми,
одержаної під час нещасного випадку,
роботодавець, який бере на облік
нещасний випадок, або робочий орган
виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли
нещасний випадок стався з фізичною
особою - підприємцем чи особою,

що забезпечує себе роботою самостійно)
складає повідомлення про наслідки
нещасного випадку за формою Н-2 (далі -
повідомлення за формою Н-2) згідно з
додатком 8 і надсилає його в 10-денний
строк організаціям і особам, яким
надсилалися акти за формою Н-5 і Н-1, а у
разі смерті потерпілого внаслідок
раніше отриманих травм або

інших ушкоджень терміново подає
письмове повідомлення про нещасний
випадок згідно з додатком 2
установам, організаціям, яким
надсилалися акти за формою Н-5 і Н-1.
Повідомлення за формою Н-2 обов'язково
додається до акта за формою Н-1 і
зберігається разом з ним відповідно до
цього Порядку.

Виходячи з аналізу даного
пункту Порядку підприємство після
закінчення періоду тимчасової
непрацездатності у разі різниці
діагнозів травми складає повідомлення
про наслідки нещасного випадку за
формою Н-2, який обов'язково додається
до акта за формою Н-1.

Тобто, дані вимоги позивача
щодо зазначення в акту Н-1 - тілесних
ушкоджень внаслідок нещасного випадку
на виробництві, а саме: струс головного
мозку, гострий період, забій голови,
закритий оскольчатий перелом голівки 3
п'ясної кості правої кісті, забій
лівого плечового суглобу, згідно
епікризу №7343 КЗ «Павлоградська міська
лікарня №4 «Дніпропетровської
обласної ради» є передчасними,
оскільки підприємство не виносило
будь-яких рішень стосовно акту Н-2.

Доводи представників відповідача та
представників третіх осіб про те, що
позивач не оскаржував припис Н-9 та не
просив зобов'язати Держгірпромнагляд
скасувати акт Н-5 та скласти акт Н-1, а
також те, що комісією було об'єктивно
винесено рішення, не можна взяти до
уваги, як необґрунтовані, так як дані
травми отримані ОСОБА_2 є такими, що
пов'язані з виробництвом. Оскільки
свідки підтвердили у суді першої
інстанції той факт, що позивач дані
травми отримав саме під час роботи.

Також встановлено, що у зв'язку з
незгодою з актом Н-5 ОСОБА_2 звернувся до
начальника територіального управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області Короля В.І. з заявою про надання
припису за формою Н-9 на проведення
повторного розслідування нещасного
випадку, що стався з ним 21.12.2013 р.,
перегляд акта за формою Н-5 від 03.01.2013 р.
та визнання підприємством нещасного
випадку таким, що пов'язаний з
виробництвом та складання акту за
формою Н-1 (а.с. 18).

Однак, перший заступник начальника
територіального управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області Цимбаленко В.І., керуючись п.34
«Порядку проведення розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві» виніс припис від 02.04.2014 р.,
яким скасував акт Н-5 відносно ОСОБА_2 та
зобов'язав ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»
тільки провести повторне
розслідування нещасного випадку, який
стався з ОСОБА_2 з наступним складанням
та затвердженням актів відповідної
форми.

При цьому зазначив, що територіальне
управління Держгірпромнагляду у
Донецькій області не має право
оцінювати докази і матеріали
розслідування та приймати рішення.
Виключне право та обов'язок приймати
рішення згідно п.14 «Порядку проведення
розслідування та ведення обліку
нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві»
покладено на комісію з розслідування, а
не на територіальне управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області.

Дійсно ст. 22 ЗУ «Про охорону
праці» передбачено, що роботодавець
повинен організовувати розслідування
та вести облік нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій
відповідно до положення, що
затверджується Кабінетом Міністрів
України за погодженням з
всеукраїнським об'єднанням профспілок.
У разі відмови роботодавця скласти акт
про нещасний випадок чи незгоди
потерпілого з його змістом, питання
вирішується посадовою особою органу
державного нагляду за охороною праці,
рішення якої є обов'язковим для
роботодавця. Рішення посадової особи
органу державного нагляду за охороною
праці може бути оскаржене в судовому
порядку.

Згідно з п.п.7, 10, 11, 14
Постанови КМУ №1232 від 30.11.2011 р. «Про
порядок проведення розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві», проведення
розслідування, у тому числі обстеження
місця нещасного випадку, одержання
пояснень потерпілого, свідків та
причетних до нещасного випадку осіб,
з'ясування обставин і причин нещасного
випадку, визначення, чи пов'язаний цей
випадок з виробництвом, установлення
осіб, які допустили порушення
законодавства про охорону праці та
складання акту розслідування
нещасного випадку віднесено до
компетенції спеціально утвореної
комісії з розслідування нещасного
випадку. До складу зазначеної комісії
входять керівник (спеціаліст) служби
охорони праці, представник Фонду за
місцезнаходженням підприємства,
представник первинної профспілкової
організації, представник підприємства,
та інші особи.

Згідно п.34 Порядку
посадова особа органу
Держнаглядохоронпраці має право у разі
відмови роботодавця скласти або
затвердити акт форми Н-5, акт форми Н-1
(або форми НПВ) чи незгоди потерпілого
чи особи, яка представляє його інтереси
зі змістом акту форми Н-5, акту форми Н-1
(або акту НПВ), надходження скарги або
незгоди з висновками розслідування про
обставини та причини нещасного випадку
чи приховування нещасного випадку, -
видавати обов'язкові до виконання
роботодавцем приписи за формою Н-9 щодо
необхідності проведення розслідування
(повторного розслідування) нещасного
випадку, затвердження чи перегляду
затвердженого акту форми Н-5 або акту
форми Н-1, (або акту форми НПВ), визнання
чи невизнання нещасного випадку
пов'язаним з виробництвом, складення
акту за формою Н-5 або за формою Н-1.

Згідно ст. 55 Конституції
України, кожному гарантується право на
оскарження в суді рішень, дій чи
бездіяльності органів державної влади,
органів місцевого самоврядування,
посадових і службових осіб. Кожен має
право будь-якими не забороненими
законом засобами захищати свої права і
свободи від порушень і протиправних
посягань.

Відповідно до ст.2 ЦПК
України, цивільне судочинство
здійснюється відповідно до
Конституції України, цього кодексу.

Згідно ст. 3 ЦПК України,
кожна особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом, звернутися
до суду за захистом своїх
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів.

Відповідно ст. 15 ЦПК
України суди розглядають у порядку
цивільного судочинства справи щодо
трудових спорів, крім випадків, коли
розгляд таких справ провадиться за
правилами іншого судочинства.

Тому, колегія суддів ввжає, що суд
першої інстанції правильно дійшов
висновку, відмовляючи у іншій частині
позовних вимог ОСОБА_2.

Приведені в апеляційній скарзі доводи
апелянтів не можуть бути прийняті до
уваги, оскільки вони зводяться до
переоцінки доказів і незгоди з
висновками суду по їх оцінці, та
особистого тлумачення апелянтом норм
матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України
виключне право оцінки доказів належить
суду, який має оцінювати докази за
своїм внутрішнім переконанням, що
грунтується на всебічному повному та
об'єктивному розгляді в судовому
засіданні всіх обставин справи в їх
сукупності, керуючись законом.

Встановивши вказані обставини та
докази в їх підтвердження, суд прийшов
до правильного висновку про
відсутність підстав для часткового
задоволення позову.

Інші доводи апеляційних скарг не
спростовують правильність висновків у
рішеннях суду, протирічать вимогам
законодавства, яке регулює спірні
правовідносини, матеріалам справи,
зводяться до переоцінки доказів по
справі.

Судом першої інстанції у
досить повному обсязі з'ясовані права
та обов'язки сторін, обставини справи,
доводи сторін перевірені і їм дана
належна оцінка, справа розглянута у
рамках позовних вимог та на підставі
доказів, наданих сторонами.

Порушень матеріального чи
процесуального закону, які б могли
призвести до скасування або зміни
рішення суду, судом апеляційної
інстанції не встановлено.

Враховуючи викладене та
конкретні обставини справи, судове
рішення відповідає вимогам норм
матеріального і процесуального права і
тому, колегія апеляційного суду вважає,
що згідно до ст. 308 ЦПК України правових
підстав для скасування рішення не
вбачає, а тому, доводи апеляційних
скарг підлягають відхиленню, а рішення
суду першої інстанції залишенню без
змін.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 314, 315 ЦПК
України колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційні скарги Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Тернівка
Дніпропетровської області, Відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України в м. Павлоград
Дніпропетровської області, Публічного
акціонерного товариства «ДТЕК
Павлоградвугілля» - відхилити.

Рішення Тернівського міського
суду Дніпропетровської області від 01
липня 2014 року - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає
законної сили з моменту проголошення і
протягом двадцяти днів може бути
оскаржена шляхом подання касаційної
скарги безпосередньо до Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ.

Головуючий

Судді