Справа № 295/619/14-ц
УХВАЛА

20.06.2014 р.
Іменем України
м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира
у складі

судді Корицької В.О.,

при секретарі Андрієнко А.М.,

з участю представника позивача за
первісним позовом ОСОБА_1 (довіреність
№ 2266 від 15.03.2014 р. /а.с. 46/), відповідача за
первісним позовом ОСОБА_2, представника
відповідача

за первісним позовом ОСОБА_3
(довіреність № 895 від 30.05.2014 р. /а.с. 109/),

розглянувши у відкритому судовому
засіданні матеріали цивільної справи

за позовом ОСОБА_4,

АДРЕСА_1,

до ОСОБА_2,

АДРЕСА_2,

про визнання права власності на 5/6
частин нерухомого майна у порядку
спадкування за заповітом,

та матеріали зустрічної позовної заяви

ОСОБА_2,

до ОСОБА_4,

про визнання права власності на ?
частину нерухомого майна у порядку
спадкування за законом, -

встановив:

ОСОБА_4 звернувся до суду із вказаною
позовною заявою, в якій просить у
порядку спадкування за заповітом
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 визнати за
ним право власності на 5/6 ідеальних
частин житлового будинку АДРЕСА_3 /а.с.
25-27/

28.05.2014 р. ОСОБА_2 надіслала на адресу
суду зустрічний позов до ОСОБА_4 щодо
визнання права власності на 1/2 частину
вищевказаного житлового будинку у
порядку спадкування за законом. /а.с.
82-84/

Так, дана зустрічна позовна заява
підсудна Богунському районному суду
міста Житомира та відповідає вимогам
ст.ст. 119 і 120 ЦПК України.

Згідно із ст. 123 ЦПК України суд приймає
до спільного розгляду зустрічний
позов, якщо вказані позови
взаємопов'язані, і спільний їх розгляд
є доцільним, зокрема, коли вони
виникають з одних правовідносин, або
коли вимоги за позовами можуть
зараховуватися, або коли задоволення
зустрічного позову може виключити
повністю або частково задоволення
первісного позову.

В ході ознайомлення та аналізу
зазначеного вище зустрічного позову
ОСОБА_2, судом встановлено однорідність
позовних вимог пов'язаних між собою.

Тому суд, дослідивши матеріали
зустрічної позовної заяви і матеріали
первісного позову, заслухавши
учасників судового засідання, дійшов
висновку, що зустрічний позов ОСОБА_2
необхідно прийняти до спільного
розгляду із первісним позовом ОСОБА_4,
об'єднавши їх в одне провадження,
оскільки вони взаємопов'язані та їх
спільний розгляд є доцільним, адже
задоволення зустрічного позову може
виключити повністю або частково
задоволення первісного.

Крім того, під час судового засідання
20.06.2014 р. уповноважений представник
позивача за зустрічною позовною заявою
заявила клопотання про забезпечення
позову шляхом накладення арешту на
згаданий вище спірний житловий
будинок. Обґрунтовуючи зазначила, що у
теперішній час виникла така
необхідність, оскільки ОСОБА_4 має
намір відчужити спірне нерухоме майно,
що може утруднить чи зробить
неможливим у подальшому виконання
рішення суду. /а.с. 108, 110/

Відповідно до положень ст. 151 ЦПК
України у заяві про забезпечення
позову крім посилань на причини, у
зв'язку із якими потрібно забезпечити
позов, а також виду забезпечення
позову, який належить застосувати з
обґрунтуванням його необхідності,
повинні міститись відомості, необхідні
для забезпечення позову.

Заслухавши учасників судового процесу
та ознайомившись із матеріалами даної
цивільної справи, суд прийшов до
висновку, що у задоволенні заяви щодо
забезпечення позову, слід відмовити,
оскільки ОСОБА_2 вступила у права
спадкування 1/6 частини житлового
будинку АДРЕСА_3 а тому
розпорядження спірним нерухомим
майном без її згоди є неможливим.

Враховуючи наведене вище, керуючись
ст.ст. 123, 151-153, 209, 210 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

1. Прийняти зустрічну позовну
заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання
права власності на ? частину нерухомого
майна у порядку спадкування за законом
до розгляду.

2. Об'єднати в одному провадженні
позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про
визнання права власності на 5/6 частин
нерухомого майна у порядку спадкування
за заповітом, та зустрічний позов
ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання права
власності на ? частину нерухомого майна
у порядку спадкування за законом, для
їх спільного розгляду.

3. У задоволенні клопотання щодо
забезпечення позову відмовити у
зв'язку із необґрунтованістю.

Ухвала може бути оскаржена до
апеляційного суду Житомирської
області через суд першої інстанції
шляхом подання апеляційної скарги
протягом п'яти днів із дня її
проголошення.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку на подання
апеляційної скарги, якщо вона не була
подана.

Суддя
В.О. Корицька

Повний текст ухвали виготовлено
23.06.2014 р.