Справа № 229/1057/14-ц
Номер провадження № 2/229/415/2014
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2014 р. Дружківський міський
суд Донецької області у складі:

головуючого -судді
Гонтар А.Л.

при секретарі
Костенко В.М.

за участі позивача
ОСОБА_1

представника позивача
ОСОБА_2

представника відповідача
Щербак С.А.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у залі суду м. Дружківка
цивільну справу за позовною заявою
ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою
відповідальністю 'Промислове
житлово-ремонтне підприємство' про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди завданої майну
фізичних осіб,

В С Т А Н О В
И В :

Позивач ОСОБА_1 28 березня 2014 р.
звернулась до Дружківського міського
суду з позовною заявою до
Товариства з обмеженою
відповідальністю 'Промислове
житлово-ремонтне підприємство' про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди завданої майну
фізичних осіб .

Свої позовні вимоги ОСОБА_1
обґрунтувала тим, що вона є власником
квартири АДРЕСА_1, яка розташована на
третьому поверсі чотирьох
поверхового будинку. 04 жовтня 2013
року її квартиру було залито внаслідок
пориву системи центрального опалення
на горищному приміщенні будинку , в
результаті чого було пошкоджено майно
позивачки; у дитячій кімнаті виявлені
сліди залиття по всій площі стелі з
переходом на стіни до полу, ламінат на
полу деформований; у кухні залито стеля
загальною площею 10 кв.м., з переходом на
стіни, стіна з правого боку залита від
стелі до полу, ламінат деформований, у
залі залита стеля площею 8 кв.м. з
переходом на стіни, стіна біля
балконної двері залита від стелі до
полу, ламінат деформований, вартість
відновлюваного ремонту складає 29815
грн. Згідно акту обстеження квартири
АДРЕСА_1 , в якій мешкає позивач,
складеному 04 жовтня 2013 року, залиття
квартири сталося у зв'язку з поривом
системи центрального опалення на
горищному приміщенні будинку .

19 травня 2014 року позивачкою була
подана додаткова позовна заява, згідно
якої вона також просила стягнути
вартість пошкодженого майна та
моральну шкоду (а.с.63)

Позивач вважає, що внаслідок
залиття квартири їй заподіяна
моральна шкода, яку вона оцінює в 5000
грн.

Позивач просила стягнути з
відповідача ТОВ "ПЖРП" на її користь
на відшкодування матеріальної шкоди
29815 грн., на відшкодування моральної
шкоди - 5000 гривень ,за пошкоджене
майно 4644 гривні , а також відшкодувати
їй судові витрати у вигляді судового
збору в сумі 308 грн., витрати на
експертне дослідження 1000 грн., витрати
на правову допомогу у сумі 2000 гривень.

Позивач ОСОБА_1 з'явилася у судове
засідання, позовні вимоги підтримала з
підстав викладених у позовній заяві.

Представник позивача ОСОБА_2 у
судове засідання з'явився та пояснив,
що позовні вимоги позивачки підтримує
у повному обсязі з підстав, викладених
у позовній заяві.

Представник відповідача Щербак С.А. у
судове засідання з'явився, пояснив, що
дійсно 04 жовтня 2013 року відбувся порив
системи центрального опалення на
горищному приміщенні будинку АДРЕСА_1
Квартиру позивачки дійсно було залито,
але він вважає, що підприємство не
повинно нести відповідальність та
відшкодовувати матеріальну та
моральну шкоду, оскільки будинок було
внесено Дружківської міською радою в
план капітального ремонту житлового
фонду, але за відсутності коштів ремонт
так і не було зроблено. Вважає, що
відповідальність повинна нести
Дружківська міська рада. Просить у
задоволені позовних вимог відмовити
повністю.

Суд, заслухавши позивачку,
представника позивача, представника
відповідача, дослідивши матеріали
справи, вважає, що позовні вимоги
підлягають задоволенню частково з
наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач
ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1
на підставі свідоцтва про право на
спадщину по закону від 24 грудня 2003 року
. Її квартира розташована на третьому
поверсі чотирьохповерхового
будинку (а.с. 29).

Згідно акту обстеження квартири
АДРЕСА_1 , в якій мешкає позивач,
складеного 04 жовтня 2013 року,
підписаного робітниками КП "Комсервис"
ОСОБА_4, ОСОБА_5, затвердженого
директором Бузової Г.О. квартиру було
залито в результаті пориву системи
центрального опалення на горищному
приміщенні будинку, внаслідок чого
було пошкоджено майно позивачки,
виявлені сліди залиття у дитячій
кімнаті по усій площі стелі з
переходом на стіни до полу, ламінат на
полу деформований, у кухні залито стеля
загальною площею 10 кв.м., з переходом на
стіни, стіна з правого боку залита від
стелі до полу, ламінат деформований, у
залі залита стеля площею 8 кв.м. з
переходом на стіни, стіна біля
балконної двері залита від стелі до
полу, ламінат деформований (а.с28)

Відповідно до ст. 22 ЦК України
особа, якій завдано збитків у
результаті порушення її цивільного
права, має право на їх відшкодування.
Збитками є, в тому числі, втрати, яких
особа зазнала у зв'язку зі знищенням
або пошкодженням речі, а також витрати,
які особа зробила або мусить зробити
для відновлення свого порушеного права
(реальні збитки).

Відповідно до частини 1 ст. 1166 ЦК
України майнова шкода, завдана
неправомірними рішеннями, діями чи
бездіяльністю особистим немайновим
правам фізичної або юридичної особи, а
також шкода, завдана майну фізичної або
юридичної особи, відшкодовується в
повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п. 2 постанови
Пленуму Верховного Суду України від 27
березня 1992 року № 6 «Про практику
розгляду судами цивільних справ за
позовами про відшкодування шкоди»
розглядаючи позови про відшкодування
шкоди, суди повинні мати на увазі, що
відповідно до статті 440 ЦК (що
відповідає ст. 1166 ЦК 2003р.) шкода,
заподіяна особі і майну громадянина
або заподіяна майну юридичної особи,
підлягає відшкодуванню в повному
обсязі особою, яка її заподіяла, за
умови, що дії останньої були
неправомірними, між ними і шкодою є
безпосередній причинний зв'язок та є
вина зазначеної особи. Таке право
особи передбачено і спеціальним
законом, а саме, ст. 20 Закону України від
24 червня 2004 року № 1875-IV «Про
житлово-комунальні послуги», згідно
якої споживач має право: одержувати
вчасно та відповідної якості
житлово-комунальні послуги згідно із
законодавством та умовами договору на
надання житлово-комунальних послуг;на
відшкодування збитків, завданих його
майну та/або приміщенню, шкоди,
заподіяної його життю чи здоров'ю
внаслідок неналежного надання або
ненадання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст. 19 Закону України
від 24 червня 2004 року № 1875-IV «Про
житлово-комунальні послуги»
учасниками відносин у сфері
житлово-комунальних послуг є: власник,
споживач, виконавець, виробник.
Особливими учасниками відносин у сфері
житлово-комунальних послуг є
балансоутримувач та управитель, які
залежно від цивільно-правових угод
можуть бути споживачем, виконавцем або
виробником.

Факт залиття квартири позивача
жодною із сторін не спростовується та
підтверджується: актом, складеним 04
жовтня 2013 року за участю
представників КП "Комсервіс" (а.с.28),
експертним дослідженням № 1271/6 від 29
грудня 2013 року (а.с.4-34).

Відповідно до ст. 382 ЦК України
квартирою є ізольоване помешкання в
житловому будинку, призначене та
придатне для постійного у ньому
проживання.

Власникам квартири у двох або
багатоквартирному житловому будинку
належать на праві спільної сумісної
власності приміщення загального
користування, опорні конструкції
будинку, механічне, електричне,
сантехнічне та інше обладнання за
межами або всередині квартири, яке
обслуговує більше однієї квартири, а
також споруди, будівлі, які призначені
для забезпечення потреб усіх власників
квартир, а також власників нежитлових
приміщень, які розташовані у житловому
будинку.

Відповідно до ст. 322 ЦК України
власник зобов'язаний утримувати майно,
що йому належить, якщо інше не
встановлено договором або законом.

Відповідно до п. 7 «Правил
користування приміщеннями житлових
будинків і гуртожитків», затверджених
постановою Кабінету Міністрів України
від 08 жовтня 1992 року № 572, власник
квартири зобов'язаний: укласти договір
на надання житлово-комунальних послуг,
підготовлений виконавцем відповідно
до типового договору; оплачувати
надані житлово-комунальні послуги у
строки, встановлені договором або
законом; дотримуватися вимог
нормативно-правових актів у сфері
житлово-комунальних послуг, пожежної і
газової безпеки, санітарних норм і
правил; проводити за власні кошти
ремонт квартири; використовувати
приміщення житлового будинку за
призначенням, забезпечувати
збереження житлових і підсобних
приміщень та технічного обладнання; не
допускати виконання робіт та інших дій,
що викликають псування приміщень,
приладів та обладнання будинку,
порушують умови проживання громадян.

У судовому засіданні встановлено,
що виконавцем послуг з утримання
будинку, розташованого за адресою
АДРЕСА_1 з 01 жовтня 2008 року є
відповідач - ТОВ "ПЖРП" , що
підтверджується договором № 7 від 30
листопаду 2004 року, який був укладений
між Дружківською міською радою, яка є
органом по управлінню житловим фондом,
який перебуває в комунальній власності
територіальної громади м. Дружківки та
ТОВ "ПЖРП" .

Цей факт підтверджується також
рішенням виконавчого комітету
Дружківської міської ради від 13
вересня 2006 року № 985 «Про затвердження
протоколу засідання конкурсної
комісії по проведенню конкурсу по
утриманню житлового фонду та при
будинкових територій».

Згідно рішення виконавчого
комітету Дружківської міської ради від
13 вересня 2006 року № 985 «Про
затвердження протоколу засідання
конкурсної комісії по проведенню
конкурсу по утриманню житлового фонду
та прибудинкових територій»
переможцем конкурсу по утриманню
житлового фонду та прибудинкових
територій визнано ТОВ "ПЖРП" .

Згідно частини 2 ст. 21 Закону
України від 24.06.2004 року № 1875-IV «Про
житлово-комунальні послуги»
виконавець зобов'язаний, зокрема:
забезпечувати своєчасність та
відповідну якість житлово-комунальних
послуг згідно із законодавством та
умовами договору, в тому числі шляхом
створення систем управління якістю
відповідно до національних або
міжнародних стандартів; здійснювати
контроль за технічним станом
інженерного обладнання будинків,
квартир, приміщень; своєчасно
проводити підготовку жилого будинку і
його технічного обладнання до
експлуатації в осінньо-зимовий період;
утримувати в належному технічному
стані, здійснювати технічне
обслуговування та ремонт внутрішньо
будинкових мереж, вживати заходів щодо
ліквідації аварійних ситуацій,
усунення порушень якості послуг у
терміни, встановлені договором та/або
законодавством; вести облік вимог
(претензій) споживачів у зв'язку з
порушенням порядку надання
житлово-комунальних послуг, зміною їх
споживчих властивостей та
перевищенням термінів проведення
аварійно-відновлювальних робіт;
своєчасно за власний рахунок проводити
роботи з усунення виявлених неполадок,
пов'язаних з отриманням
житлово-комунальних послуг, що виникли
з його вини.

Згідно додатку до договору від 01
жовтня 2008 року, між Власником -
Дружківською міською радою, що діє на
підставі Закону України «Про місцеве
самоврядування», Балансоутримувачем -
КП "СЄЗ" та Виконавцем - ТОВ «ПЖРП»
відповідно до Положення про порядок
конкурсного відбору підприємств для
утримання житлових будинків і при
будинкових територій, укладено договір
про передачу Власником Виконавцю
житлового фонду для утримання згідно з
Законом України «Про
житлово-комунальні послуги». Пунктом 1.2
зазначеного договору ТОВ «ПЖРП»
визначено як Виконавець та Виробник
послуг з утримання будинків і
прибудинкових територій.

Відповідно до ст. 1 Закону України
від 24.06.2004 року № 1875-IV «Про
житлово-комунальні послуги» утримання
будинків і прибудинкових територій -
господарська діяльність, спрямована на
задоволення потреби фізичної чи
юридичної особи щодо забезпечення
експлуатації та/або ремонту жилих та
нежилих приміщень, будинків і споруд,
комплексів будинків і споруд, а також
утримання прилеглої до них
(прибудинкової) території відповідно
до вимог нормативів, норм, стандартів,
порядків і правил згідно із
законодавством.

Відповідно до ст. 13 Закону України
від 24.06.2004 року № 1875-IV «Про
житлово-комунальні послуги» послуги з
утримання будинків і споруд та
прибудинкових територій - це
прибирання внутрішньо будинкових
приміщень та прибудинкової території,
санітарно-технічне обслуговування,
обслуговування внутрішньо будинкових
мереж, утримання ліфтів, освітлення
місць загального користування,
поточний ремонт, вивезення побутових
відходів тощо.

Згідно частини 2 ст. 21 Закону
України від 24 червня 2004 року № 1875-IV «Про
житлово-комунальні послуги»
виконавець зобов'язаний, зокрема:
забезпечувати своєчасність та
відповідну якість житлово-комунальних
послуг згідно із законодавством та
умовами договору, в тому числі шляхом
створення систем управління якістю
відповідно до національних або
міжнародних стандартів; здійснювати
контроль за технічним станом
інженерного обладнання будинків,
квартир, приміщень; своєчасно
проводити підготовку жилого будинку і
його технічного обладнання до
експлуатації в осінньо-зимовий період;
утримувати в належному технічному
стані, здійснювати технічне
обслуговування та ремонт
внутрішньобудинкових мереж, вживати
заходів щодо ліквідації аварійних
ситуацій, усунення порушень якості
послуг у терміни, встановлені
договором та/або законодавством; вести
облік вимог (претензій) споживачів у
зв'язку з порушенням порядку надання
житлово-комунальних послуг, зміною їх
споживчих властивостей та
перевищенням термінів проведення
аварійно-відновлювальних робіт;
своєчасно за власний рахунок проводити
роботи з усунення виявлених неполадок,
пов'язаних з отриманням
житлово-комунальних послуг, що виникли
з його вини.

Пунктом 32 «Правил надання послуг
з централізованого опалення,
постачання холодної і гарячої води і
водовідведення», затверджених
постановою Кабінету Міністрів України
від 21 липня 2005 року № 630, обов'язок по
утриманню внутрішньобудинкових систем
теплопостачання, водопостачання,
водовідведення у належному технічному
стані, обов'язок здійснювати їх
технічне обслуговування та ремонт
покладено саме на виконавця. Він же
зобов'язаний проводити два рази на рік
перевірку стану внутрішньобудинкових
систем багатоквартирного будинку із
складенням відповідного акта; узгодити
із споживачем не пізніше ніж за три
робочих дні до проведення планових
робіт всередині житлового приміщення
час доступу до такого приміщення з
наданням йому відповідного письмового
повідомлення.

Зазначеним обов'язкам Виконавця
послуг кореспондують обов'язки
споживача оплачувати послуги в
установлені договором строки;
забезпечувати доступ до мережі,
арматури, квартирних засобів обліку,
розподільчих систем представника
виконавця за наявності в нього
відповідного посвідчення: для
ліквідації аварій - цілодобово; для
встановлення і заміни
санітарно-технічного та інженерного
обладнання, проведення технічного і
профілактичного огляду, зняття
контрольних показників квартирних
засобів обліку - згідно з умовами
договору (пункт 30 Правил).

Відповідно до ст. 1 Закону України
«Про житлово-комунальні послуги» від 24
червня 2004 року № 1875-IV
внутрішньобудинкові системи - мережі,
арматура на них, прилади та обладнання,
засоби обліку та регулювання
споживання житлово-комунальних послуг,
які знаходяться в межах будинку,
споруди.

Згідно договору №7 від 30
листопаду 2004 року ТОВ "ПЖРП" , як
виконавець послуг з утримання
житлового будинку, зобов'язаний
здійснювати контроль за технічним
станом санітарно-технічного та
інженерного обладнання будинку,
приміщень, квартир, своєчасно
організовувати проведення підготовки
будинку і його санітарно-технічного та
інженерного обладнання до
експлуатації в зимовий період,
забезпечити утримання внутрішньо
будинкових мереж в належному
технічному стані, здійснювати їх
технічне обслуговування, ремонт (п. 2.3.7).

Відповідно до п. 5.1 «Правил
утримання жилих будинків та при
будинкових територій», затверджених
наказом Державного комітету з питань
житлово-комунального господарства
України від 17 травня 2005 року № 76
система центрального опалення
жилого будинку в опалювальний сезон
повинна працювати безперебійно і
забезпечувати нормативну температуру
повітря у всіх приміщеннях при
мінімальній витраті палива. (п. 5.1.1).

Під час технічної експлуатації
системи опалення необхідно регулярно
проводити профілактичні огляди і
поточний ремонт системи; готувати
документацію для своєчасного
проведення капітального ремонту і
вчасно його проводити (а.с.5.1.9).

Згідно додатку № 2 до п. 2.1.5 цих
Правил періодичність профілактичного
технічного обслуговування системи
центрального опалення в квартирах
на горищах, підвалах
(підпіллях), на сходових клітках
встановлена 2 раза на 3-6 місяців.

Згідно додатку 5 до пункту 5.6.1
Правил орієнтовна тривалість
ефективної експлуатації елементів
жилих будинків, а саме, трубопроводи
(стояки) у: закритих схемах складає -
30 років; у відкритих схемах - 15
років.

Відповідачем - ТОВ "ПЖРП" суду
не надано доказів виконання ним своїх
обов'язків щодо профілактичного
технічного обслуговування системи
опалення в будинку АДРЕСА_1 в тому
числі на горищі, щодо забезпечення
утримання системи опалення в належному
технічному стані, своєчасного подання
документів проведення капітального
ремонту, незважаючи на те, що система
опалення знаходилась у незадовільному
стані.

Той факт, що обов'язок щодо
профілактичного технічного
обслуговування системи центрального
опалення покладено саме на виконавця
послуг з утримання будинку, тобто на
відповідача - ТОВ "ПЖРП" представник
відповідача у судовому засіданні не
оскаржував та підтверджував, також це
підтверджується додатком до договору
від 01 жовтня 2008 року (а.с. 67 ).

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з
урахуванням обставин справи суд за
вибором потерпілого може зобов'язати
особу, яка завдала шкоди майну,
відшкодувати її в натурі (передати річ
того ж роду і такої ж якості, полагодити
пошкоджену річ тощо) або відшкодувати
завдані збитки у повному обсязі. Розмір
збитків, що підлягають відшкодуванню
потерпілому, визначається відповідно
до реальної вартості втраченого майна
на момент розгляду справи або
виконання робіт, необхідних для
відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до п. 9 постанови
Пленуму Верховного Суду України № 6 від
27 березня 1992р. «Про практику розгляду
судами цивільних справ за позовами про
відшкодування шкоди» (із змінами і
доповненнями) при визначенні розміру
відшкодування шкоди, заподіяної майну,
незалежно від форм власності, судам
слід враховувати, що відшкодування
шкоди шляхом покладення на
відповідальну за неї особу обов'язку
надати річ того ж роду і якості,
виправити пошкоджену річ, іншим шляхом
відновити попереднє становище в
натурі, застосовується, якщо за
обставинами справи цей спосіб
відшкодування шкоди можливий. Коли
відшкодування шкоди в натурі
неможливе, потерпілому
відшкодовуються в повному обсязі
збитки відповідно до реальної вартості
на час розгляду справи втраченого
майна, робіт, які необхідно провести,
щоб виправити пошкоджену річ, усунути
інші негативні наслідки неправомірних
дій заподіювача шкоди.

На підтвердження заподіяної
матеріальної шкоди в зв'язку з
пошкодженням квартири позивач надала
суду висновок експертно
будівельно-технічного дослідження №
1271/6 від 29 грудня 2013 року (а.с.4-34).

Представник відповідача не надав
суду доказів, які б спростували
висновок експертного дослідження.
Клопотання про проведення експертизи у
судовому засіданні не заявляв.

Враховуючи, що позивачем позовні
вимоги заявлені на суму 29815 грн.,
відповідно до ст. 11 ЦПК України, з
відповідача - ТОВ "ПЖРП" на користь
позивача підлягає стягненню на
відшкодування матеріальної шкоди,
завданої залиттям квартири, - 29815
гривень.

В частині стягнення матеріальної
шкоди за пошкоджені речі у сумі 4644
гривень, позивачці треба відмовити,
оскільки вона не надала суду доказів на
підтвердження того, що дана речь була
пошкоджена.

Щодо відшкодування моральної
шкоди, то в цій частині позовні вимоги
підлягають задоволенню частково з
наступних підстав.

Відповідно до ст. 23 ЦК України
особа має право на відшкодування
моральної шкоди, завданої внаслідок
порушення її прав. Моральна шкода
полягає, в тому числі у душевних
стражданнях, яких фізична особа
зазнала у зв'язку із знищенням чи
пошкодженням її майна.

Відповідно до частини 1 ст. 1167 ЦК
України моральна шкода, завдана
фізичній або юридичній особі
неправомірними рішеннями, діями чи
бездіяльністю, відшкодовується особою,
яка її завдала, за наявності її вини,
крім випадків, встановлених частиною
другою цієї статті.

Внаслідок пошкодження квартири
позивача останній заподіяна моральна
шкода, оскільки пошкоджено її майно,
позивач вимушена проживати в квартирі,
яка має незадовільний санітарний стан,
що потребувало та потребує від неї
додаткових зусиль для організації
свого життя, в тому числі звернення до
суду за захистом своїх порушених прав.

Суд, вважає розумним, виваженим та
справедливим розмір заподіяної
моральної шкоди - 2000 грн.

Що ж стосується доводів
представника відповідача ТОВ «ПЖРП»
про те, що відповідальність за залиття
квартири позивачки треба покласти на
Дружківську міську раду, так як вони
своєчасно не надали кошти на ремонт
системи опалення, то з цим погодитись
не можливо, оскільки своєчасність
виявлення несправності, своєчасне
повідомлення про внесення об"єктів до
плана капітального ремонту та якісне
обслуговування системи опалення
покладено на ТОВ "ПЖРП", що вказано у
договорі № 7 від 30 листопаду 2004 року та
його додатку.

Відповідно ст. 60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених . Докази
подаються сторонами та іншими особами,
які беруть участь у справі. Доказуванню
підлягають обставини, які мають
значення для ухвалення рішення у
справі і щодо яких у сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі,
виникає спір. Доказування не може
ґрунтуватися на припущеннях.

В акті обстеження квартири
позивача від 04 жовтня 2013 року
зазначено, що причиною залиття
квартири є порив системи опалення, яка
знаходиться у незадовільному стані.

Відповідачем - ТОВ "ПЖРП" суду
не надано доказів належного виконання
ними своїх обов'язків щодо
профілактично технічного
обслуговування системи опалення в
будинку АДРЕСА_1 щодо забезпечення
утримання системи опалення в
належному технічному стані.

Відповідно до частини 1 ст. 88 ЦПК
України стороні, на користь якої
ухвалено рішення, суд присуджує з
другої сторони понесені нею і
документально підтверджені судові
витрати. Якщо позов задоволено
частково, судові витрати присуджуються
позивачеві пропорційно до розміру
задоволених позовних вимог, а
відповідачеві - пропорційно до тієї
частини позовних вимог, у задоволенні
яких позивачеві відмовлено.

З матеріалів справи встановлено,
що при зверненні до суду позивачем був
сплачений судовий збір у сумі 310 грн.
(а.с. 1 )

Відповідно до частини 3 ст. 6
Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI
«Про судовий збір» за подання позовної
заяви, що має одночасно майновий і
немайновий характер, судовий збір
сплачується за ставками, встановленими
для позовних заяв майнового та
немайнового характеру.

Відповідно до ст. 2, п/п 1, 2 пункту 1
частини 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011
року № 3674-VI «Про судовий збір» у разі
подання позовної заяви немайнового
характеру справляється судовий збір в
розмірі 0,1 розміру мінімальної
заробітної плати, а у разі подання
заяви майнового характеру - 1 відсоток
ціни позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати, встановленої законом
на 1 січня календарного року, в якому
відповідна заява або скарга подається
до суду.

Згідно ст. 8 Закону України від 16
січня 2014 року № 719-VIІ «Про Державний
бюджет України на 2014 рік» мінімальна
заробітна плата станом на 01 січня 2014
року складає 1218 грн.

Тобто, з позовної заяви ОСОБА_1
сплачено судовий збір, відповідно до
вимог Закону.

Оскільки суд дійшов висновку про
задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди, понесені нею судові
витрати в розмірі 308 грн. підлягають
відшкодуванню відповідно до частини 1
ст. 88 ЦПК України за рахунок
відповідача ТОВ "ПЖРП"

На підставі ч.1 ст.84 ЦПК України
витрати, пов'язані з оплатою правової
допомоги адвоката або іншого фахівця в
галузі права, несуть сторони, крім
випадків надання безоплатної правової
допомоги, ч.2 - граничний розмір
компенсації витрат на правову допомогу
встановлюється законом.

Згідно ст.1 Закону України від 20
грудня 2011 року № 4191-VI "Про граничний
розмір компенсації витрат на правову
допомогу у цивільних та
адміністративних справах" розмір
компенсації витрат на правову допомогу
у цивільних справах, в яких така
компенсація виплачується стороні, на
користь якої ухвалено судове рішення,
іншою стороною, не може перевищувати 40
відсотків встановленої законом
мінімальної заробітної плати у
місячному розмірі за годину участі
особи, яка надавала правову допомогу, у
судовому засіданні, під час вчинення
окремих процесуальних дій поза судовим
засіданням та під час ознайомлення з
матеріалами справи в суді, що
визначається у відповідному судовому
рішенні.

Позивачем також понесені витрати
на правову допомогу адвокатом ОСОБА_2
в розмірі 2000 грн. у зв'язку із
підготовкою позовної заяви , участі у
судовому засіданні 21.04.2014 року - 10 хвл.,
29.04.2014 року - 10 хвл., 06.05.2014 року 2 хвл.,
26.05.2014 р.-40 хвл., 17.06.2014 року - 10 хвл.,
загалом участі у судовому засіданні - 1
год.12 хвл. (а.с. 42, 44 ,53,58,76,99).

Таким чином, суд вважає, що витрати
за правову допомогу треба стягнути у
розмірі 568 грн. 40 коп. , які є розумними
та не перевищують граничних розмірів,
встановлених законом, у зв'язку із
задоволенням позову підлягають
відшкодуванню позивачу.

Також, відшкодуванню на користь
позивача з відповідача підлягають
судові витрати на оплату експертного
дослідження у розмірі 1000 гривень,
оскільки вони підтверджені квитанцією
від 05 грудня 2013 року (а.с.35)

На підставі ст. 10,11,58,59,60,88,212-215,218
ЦПК України (в редакції 2004 року), на
підставі ст. 22,23,322,382,1166, 1167,1192 ЦК
України, Закону України від 24.06.2004 року
№ 1875-IV «Про житлово-комунальні
послуги», постанови Пленуму Верховного
Суду України № 6 від 27 березня 1992р. «Про
практику розгляду судами цивільних
справ за позовами про відшкодування
шкоди» (із змінами і доповненнями),
«Правил надання послуг з
централізованого опалення, постачання
холодної і гарячої води і
водовідведення», затверджених
постановою Кабінету Міністрів України
від 21 липня 2005 року № 630, «Правил
утримання жилих будинків та при
будинкових територій», затверджених
наказом Державного комітету з питань
житлово-комунального господарства
України від 17 травня 2005 року № 76, суд,

В И Р І
Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Промислове
житлово-ремонтне підприємство" про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди завданої майну
фізичних осіб задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з
обмеженою відповідальністю
"Промислове житлово-ремонтне
підприємство" ( юридична адреса:
Донецька область м.Дружківка вул.
О.Кошового,1 ідентифікаційний код 25582534)
на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду,
завданну залиттям квартири у розмірі
29815 (двадцать дев'ять тисяч вісімсот
п'ятнадцять) гривень, моральну шкоду в
розмірі 2000 (дві тисячі) гривень, судові
витрати у вигляді судового збору у сумі
308 (триста вісім) гривень, за експертне
дослідження 1000 (одну тисячу) гривень та
витрати на правову допомогу у розмірі
568 (п'ятсот шістдесят вісім) гривень 40
коп.

В задоволенні позовних вимог
ОСОБА_1 до ТОВ "ПЖРП" про стягнення
моральної шкоди у розмірі 3000 (три
тисячі) гривень, матеріальної шкоди за
пошкоджену річ у розмірі 4644 (чотири
тисячі шістсот сорок чотири) гривні,
судових витрат на правову допомогу у
розмірі 1431 ( одна тисяча чотириста
тридцать одна) гривень 60 коп.
відмовити.

Рішення набирає законної сили
після закінчення строку на апеляційне
оскарження. У разі подання апеляційної
скарги, рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана
апеляційна скарга до Апеляційного
суду Донецької області через
Дружківський міський суд протягом
десяти днів після оголошення рішення.

Суддя:
А. Л. Гонтар