№ 2/202/1759/2014
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

27 травня 2014 року Індустріальний
районний суд м. Дніпропетровська у
складі:

головуючого судді: Бєсєди Г.В.

при секретарі: Марченко М.Г.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні
Індустріального районного суду м.
Дніпропетровська справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: орган
опіки та піклування Індустріальної
районної у місті Дніпропетровську ради
про усунення перешкод у спілкуванні з
дитиною, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м.
Дніпропетровська звернулась ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа: орган опіки та
піклування Індустріальної районної у
місті Дніпропетровську ради з позовною
заявою про усунення перешкод у
спілкуванні та вихованні з онукою
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування поданої заяви позивач
зазначила, що ОСОБА_2 є її донькою та
матір'ю ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Зазначає,
що вона неодноразово здійснювала
спроби побачити дитину та відповідно
брати участь у її вихованні, однак
відповідач перешкоджає їй у здійсненні
її прав. Відповідач проживає в одній
кімнаті з чоловіком та трьома
малолітніми дітьми, а вона проживає у
Дніпропетровській області у будинку, у
зв'язку з чим в інтересах дитини
просила суд саме бачитись з онукою за
місцем її проживання. В порядку ст. 31
ЦПК України подала позовну заяву, в
якій просила суд усунути перешкоди у
спілкуванні та вихованні не тільки з
онукою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, а також
усунути перешкоди у вихованні та
спілкуванні з онуками ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3.

В судові засідання з'являвся позивач
підтримала викладені в позовній заяві
обставини та вимоги, просила суд їх
задовольнити.

Відповідач також з'являлась в судові
засідання, визнала позов частково. Не
заперечувала, що дійсно вона не надає
можливості спілкуватись позивачу з
дітьми, у зв'язку з конфліктними
відносинами, які склались між нею та її
матір'ю - позивачем. Щодо способу участі
бабусі у вихованні онук зазначала, що
вона вважає можливими спілкування
бабусі з дітьми тільки у її
присутності, та в тому місці, де вона
вважає необхідним.

Представник третьої особи - органу
опіки та піклування Індустріальної у
м. Дніпропетровську
ради у судове засідання з'являвся.
Підтримав позовну заяву, зазначаючи
про необхідність її задоволення, та
пояснюючи результати проведеного
обстеження умов проживання дітей,
вказуючи на доцільність визначення
способу участі бабусі у вихованні та
спілкуванні з дітьми саме за її місцем
проживання, де діти зможуть
оздоровлятись, з огляду на умови та
місце проживання позивача.

Суд, заслухавши пояснення сторін,
з'ясувавши фактичні обставини справи
та перевіривши їх наявними у справі
доказами, приходить до висновку, що
позов підлягає задоволенню частково з
огляду на наступне.

Відповідно до свідоцтва про народження
серії ІІІ-КИ № 349958, виданого
Амур-Нижньодніпровським відділом
записів актів цивільного стану м.
Дніпропетровська ОСОБА_1 є матір'ю
ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії
НОМЕР_1, виданого Індустріальним
відділом реєстрації актів цивільного
стану Дніпропетровського міського
управління юстиції, 29 вересня 2006 року
укладено шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_2,
прізвище дружини після розірвання
шлюбу зазначено як «ОСОБА_2».

ОСОБА_2 має трьох малолітніх дітей:
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3.

ОСОБА_1 проживає у АДРЕСА_1 та має
земельну ділянку для ведення
сільського господарства, що
підтверджується довідкою, виданою
сільським головою Богданівської
сільської ради Васильківського району
Дніпропетровської області 24 вересня 2013
року.

Відповідно до акту обстеження
матеріально-побутових умов проживання
ОСОБА_1, встановлено, що санітарний стан
будинку АДРЕСА_1 задовільний, всі
господарчі будівлі капітальні, в
підсобному господарстві є домашня
птиця.

В судовому засіданні була допитана в
якості свідка ОСОБА_8, яка є сестрою
ОСОБА_2 та проживає з нею, її чоловіком
та дітьми в одній квартирі та яка
підтвердила, що з боку відповідача
чиняться перешкоди позивачу у
спілкуванні останньої з її онуками.
Допитана в якості свідка ОСОБА_9 також
зазначила, що відповідач не надає
спілкуватись позивачу з дітьми.

Позивач у травні 2010 року зверталась до
Комунального закладу освіти
«Навчально-виховний комплекс
«Загальноосвітній навчальний заклад І
ступеня «гімназія» зі скаргою на те, що
мати дітей ОСОБА_2 не дозволяє бачитись
їй з онуками.

Статтею 257 Сімейного Кодексу України
встановлено, що баба, дід мають право
спілкуватися зі своїми онуками, брати
участь у їх вихованні. Батьки чи інші
особи, з якими проживає дитина, не мають
права перешкоджати у здійсненні бабою,
дідом своїх прав щодо виховання онуків,
правнуків. Якщо такі перешкоди
чиняться, баба, дід, мають право на
звернення до суду з позовом про їх
усунення.

Згідно ст. 263 СК України спори щодо
участі баби, діда, прабаби, брата,
сестри, мачухи, вітчима у вихованні
дитини вирішується судом відповідно
до ст. 159 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 159 СК України суд
визначає способи участі одного з
батьків у вихованні дитини (періодичні
чи систематичні побачення, можливість
спільного відпочинку, відвідування
дитиною місця його проживання тощо),
місце та час їхнього спілкування. В
окремих випадках, якщо це викликано
інтересами дитини, суд може обумовити
побачення з дитиною присутністю іншої
особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 291 ЦК України,
фізична особа має право на підтримання
зв'язків з членами своєї сім'ї та
родичами незалежно від того, де вона
перебуває. Такого права, оскільки воно
має немайновий характер, фізична особа
не може бути позбавлена.

Враховуючи пояснення як позивача так і
відповідача, свідків, допитаних в залі
судового засідання, судом встановлено,
що відповідачем здійснюються
перешкоди у наданні можливості
позивачу спілкуватись та брати участь
у вихованні онуків.

Оскільки дід, баба, як з боку матері, так
і з боку батька є родичами дітей, батьки
чи інші особи, з якими проживають діти,
не мають права перешкоджати у
здійсненні бабою, дідом, своїх прав
щодо виховання онуків, правнуків.

Суд вважає, що позбавлення позивача
права щодо її участі у спілкуванні та
вихованні малолітніх онуків може
позбавити останніх родинних зв'язків з
бабою, любові та турботи з боку баби.

Це узгоджується з приписами Декларації
прав дитини, проголошеної Генеральною
Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, в
якій принциповим положенням є те, що
дитина повинна зростати в умовах
турботи.

Отже, оскільки факт того, що відповідач
здійснює позивачу перешкоди у
реалізації її права як баби брати
участь у спілкуванні та вихованні
онуків є доведеними, то позовні вимоги
в частині зобов'язання ОСОБА_2 не
чинити перешкоди ОСОБА_1 у вихованні та
спілкуванні з онуками підлягають
задоволенню.

При обранні способу участі позивача у
вихованні малолітніх онуків, судом
враховуються відносини, які склалися
між бабою та матір'ю дітей, вік дітей,
любов та турбота з боку баби до онуків,
яка бажає приймати участь у вихованні
дітей.

При вирішенні позовних вимог щодо
встановлення участі бабусі у вихованні
та спілкуванні з дітьми з п'ятниці 14.00
години до 17.00 години неділі суд
враховує шкільний розпорядок дня
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, її шкільні
навчання, необхідність виконувати
домашні завдання, необхідність для неї
часу відпочинку як фізичного, так і
психологічного після шкільних навчань,
малолітній вік ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 року, їх потреби у
такому віці, відвідування дошкільних
закладів у п'ятницю, додаткових занять
у вихідні дні та приходить до висновку,
що в цій частині позовні вимоги
підлягають задоволенню частково, з
визначенням можливості спілкування
позивачу з дітьми кожен тиждень
щосуботи з 09 години 00 хвилин до 17 години
00 хвилин за місцем проживання матері та
дітей.

Враховуючи тривалий характер літніх
канікул, суд вважає необхідним
визначити можливість позивачу брати
участь у вихованні та спілкуванні з
дітьми тільки два тижня літніх канікул
та тиждень під час інших шкільних
канікул за місцем проживання ОСОБА_1 за
адресою: АДРЕСА_1.

Враховуючи умови проживання
відповідача, які викладені в акті
обстеження умов проживання ОСОБА_2 від
21 травня 2014 року, взаємовідносини, які
склались між позивачем та
відповідачем, наявність конфліктів між
сторонами, що може негативно впливати
на дітей, а також на фізичний та
психоемоційний стан, суд вважає
можливим визначити в цей період часу
спосіб участі позивача ОСОБА_1 у
спілкуванні та вихованні дітей без
обов'язкової присутності матері дітей -
відповідача ОСОБА_2

Таким чином, суд вважає, що обраний
порядок та спосіб є достатнім і
відповідає принципу розумності,
справедливості, збалансованості між
інтересами всіх учасників сімейних
відносин, пріоритетному інтересу
дітей, підтримку зв'язків з родичами.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. ст.ст. 159, 257, 263 СК України, 10,
60, 61, 79, 208, 209, 212-218 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
третя особа: орган опіки та піклування
Індустріальної районної у місті
Дніпропетровську ради про усунення
перешкод у спілкуванні з дитиною -
задовольнити частково.

Усунути перешкоди у спілкуванні ОСОБА_1
з її онуками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1,
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5,
ІНФОРМАЦІЯ_3, шляхом зобов'язання
ОСОБА_2 не чинити цьому перешкод.

Визначити спосіб участі бабусі ОСОБА_1
у спілкуванні та вихованні з онуками
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, а
саме: кожен тиждень щосуботи з 09 години
00 хвилин до 17 години 00 хвилин за місцем
проживання матері та дітей; а також два
тижня під час шкільних літніх канікул
та тиждень під час інших шкільних
канікул за місцем проживання ОСОБА_1 за
адресою: АДРЕСА_1.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано у строк,
встановлений ст. 294 ЦПК України. У разі
подання апеляційної скарги рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після розгляду справи
апеляційним судом. Апеляційна скарга
на рішення суду подається протягом
десяти днів з дня його проголошення до
Апеляційного суду Дніпропетровської
області через суд першої інстанції.

Суддя:
Г.В. Бєсєда