Справа № 752/4952/14-ц
Провадження № 2-о/752/116/14
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

04.06.2014 року Голосіївський районний суд
м. Києва у складі

головуючого судді
Шевченко Т.М.

з участю секретаря
Крекотень О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи -
Друга київська державна нотаріальна
контора, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, про
встановлення факту, що має юридичне
значення, -

в с т а н о в и в:

у квітні 2014 року заявник звернувся у
суд із заявою про встановлення факту,
що має юридичне значення.

В обгрунтування своїх вимог
посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року
померла її мати ОСОБА_4 Все своє життя
ОСОБА_1 проживала разом зі своєю матір'ю
в ? частині приватного будинку АДРЕСА_1
яка належить померлій на підставі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом, виданим ІНФОРМАЦІЯ_3 року
народження Другою київською державною
нотаріальною конторою.

З моменту побудови цей житловий
будинок був розділений на дві половини
та пристосований для окремого
проживання двох родин.

Заявник зазначає, що дві родини все
життя проживали в одному будинку
окремо. ОСОБА_5 (брат заявника) разом зі
своєю сім'єю проживав на своїй половині
будинку, а заявник з матір'ю ОСОБА_4 та
своєю сім'єю проживали на іншій
половині цього будинку. Фактично
будинок має окремі комунікації, окремі
газові та електромережі, лічильники та
рахунки по сплаті комунальних послуг
на різних власників. Підтвердженням
окремого проживання та ведення
господарства двома власниками будинку
є окрема один від одного приватизація
земельних ділянок, на яких
розташований зазначений будинок.

Після смерті матері заявник у
встановлений законом шестимісячний
строк звернулася до Другої київської
державної нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини. ОСОБА_5
не звертався до нотконтори із заявою
про прийняття спадщини за законом
після смерті матері. Зважаючи на стан
здоров'я матері, заявник не оформила
належну ОСОБА_4 половину будинку на
своє ім'я при її житті.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер ОСОБА_5 Після
його смерті відкрилася спадщина.

На даний час при оформленні заявником
спадщини після смерті матері та брата
склалася ситуація, яка не дає нотаріусу
можливості чітко та однозначно
розмежувати частки, які повинні
успадкувати всі спадкоємці, оскільки у
свідоцтві про право на спадщину за
заповітом, виданим ІНФОРМАЦІЯ_3 року
Другої київською державною
нотаріальною конторою зазначена
адреса: АДРЕСА_1

За таких підстав, заявник просить
встановити юридичний факт окремого
проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в квартирі
АДРЕСА_1 за їх життя.

В судовому засіданні представник
заявника підтримав вимоги заяви та
просив суд задовольнити заяву з
вищевказаних підстав.

Заінтересовані особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3
в судове засідання не з'явилися, хоча
про час та місце розгляду справи були
повідомлені судом.

Заінтересована особа - Друга київська
державна нотаріальна контора в судове
засідання не забезпечила явку свого
представника, надіслала клопотання про
розгляд справи без участі їх
представника.

Вислухавши пояснення представника
заявника та дослідивши матеріали
справи, суд встановив наступне.

Згідно свідоцтва про право на спадщину
за заповітом, виданим ІНФОРМАЦІЯ_3 року
Другою київською державною
нотаріальною конторою, житловий
будинок АДРЕСА_1 належить на праві
власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рівних
частинах кожний. (а.с. 8)

З технічного паспорту, виготовленого
КП «Київське БТІ» станом на 24 лютого 2000
року, вбачається, що вказаний житловий
будинок фактично складається з
декількох квартир.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_4, що
підтверджується даними свідоцтва про
смерть, виданого 02 жовтня 2010 року
відділом смерті у м. Києві. (а.с. 5)

Спадкоємцями ОСОБА_4 є її діти - ОСОБА_1
та ОСОБА_5

Після смерті матері заявник звернулася
до Другої київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини, на підставі якої
була заведена спадкова справа № 240/2011.

Свідоцтво про право на спадщину за
законом не було видано.

ІНФОРМАЦІЯ_4 року помер ОСОБА_5, що
підтверджується даними свідоцтва про
смерть, виданого 30 серпня 2013 року
відділом реєстрації смерті у м. Києві.
(а.с. 46)

Спадкоємцями ОСОБА_5 є його дочка
ОСОБА_2 та дружина ОСОБА_3, які
звернулися до Другої київської
державної нотаріальної контори із
заявами про прийняття спадщини, у
зв'язку з чим була заведена спадкова
справа № 594/2013. (а.с. 43)

Заявник просить встановити факт
окремого проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в
квартирі АДРЕСА_1 за їх життя,
посилаючись на те, що встановлення
даного факту має значення для
нотаріуса, який буде видавати
свідоцтво про право на спадщину за
законом після смерті ОСОБА_4, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

З технічного паспорту, виготовленого
КП «Київське БТІ» станом на 03 жовтня 2003
року, вбачається, що житловий будинок
АДРЕСА_1 фактично складається з
декількох квартир, має загальну площу
177,6 кв.м, житлову пощу 104,6 кв.м.
Самовільно збудовані прибудови.

ОСОБА_1 зазначає, що все життя вона
проживала разом зі своєю матір'ю в ?
частині приватного будинку АДРЕСА_1. З
паспорту НОМЕР_1, виданого ОСОБА_1,
вбачається, що з 22 жовтня 1981 року вона
зареєстрована у квартирах АДРЕСА_1
вказаного будинку. (а.с. 7)

Згідно довідки № 2050, виданої 20
листопада 2013 року КП «ЖЕО - 103
Голосіївського району», вбачається, що
ОСОБА_1 проживає у житловому будинку
АДРЕСА_1. Разом з нею проживала і була
зареєстрована її мама ОСОБА_4 з 23 серпня
1968 року до моменту смерті. (а.с. 15)

Судом встановлено, що вказаний
житловий будинок має дві окремі
половини для ізольованого проживання,
які оснащені комунікаціями, окремими
газовими та електромережами,
лічильниками. Власники мають окремі
рахунки по сплаті комунальних послуг,
що підтверджується квитанціями про
плату за користування телефонним
зв'язком, даними угоди про розстрочення
заборгованості та квитанціями про
сплату вартості електроенергії.

Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1,
належить ОСОБА_4 та ОСОБА_5 по ? частині
кожному на підставі Державних актів на
право власності на земельну ділянку.
(а.с. 22, 23)

Заявник зазначає, що отримати
свідоцтво про право на спадщину за
законом на ? частину житлового будинку
АДРЕСА_1 після смерті матері ОСОБА_4
вона не можу, оскільки склалася
ситуація, яка не дає нотаріусу
можливості чітко та однозначно
розмежувати частки, які повинні
успадкувати всі спадкоємці.

Заявник стверджує, що ОСОБА_5 разом зі
своєю сім'єю проживав у квартирі НОМЕР_3
вказаного будинку, тобто окремо від
матері.

Дана обставина підтверджується
записом у паспорті НОМЕР_2, виданому
ОСОБА_5 (а.с. 63)

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234 ЦПК України
справи про встановлення фактів, що
мають юридичне значення суд розглядає
в порядку окремого провадження.

Відповідно до положень ст. 256 ЦПК
України суд розглядає справи про
встановлення факту: 1) родинних
відносин між фізичними особами; 2)
перебування фізичної особи на
утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно
для призначення пенсії або одержання
допомоги по загальнообов'язковому
державному соціальному страхуванню; 4)
реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу,
усиновлення; 5) проживання однією сім'єю
чоловіка та жінки без шлюбу;

6) належності правовстановлюючих
документів особі, прізвище, ім'я, по
батькові, місце і час народження якої,
що зазначені в документі, не збігаються
з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і
часом народження цієї особи,
зазначеним у свідоцтві про народження
або в паспорті; 7) народження особи в
певний час у разі неможливості
реєстрації органом державної
реєстрації актів цивільного стану
факту народження; 8) смерті особи в
певний час у разі неможливості
реєстрації органом державної
реєстрації актів цивільного стану
факту смерті; 9) смерті особи, яка
пропала безвісти за обставин, що
загрожували їй смертю або дають
підстави вважати її загиблою від
певного нещасного випадку внаслідок
надзвичайних ситуацій техногенного та
природного характеру.

У судовому порядку можуть бути
встановлені також інші факти, від яких
залежить виникнення, зміна або
припинення особистих чи майнових прав
фізичних осіб, якщо законом не
визначено іншого порядку їх
встановлення.

Відповідно до положень ст. ст. 235, 256 ЦПК
України в порядку окремого провадження
розглядаються справи про встановлення
фактів, якщо згідно з законом такі
факти породжують юридичні наслідки,
тобто від них залежить виникнення,
зміна або припинення особистих чи
майнових прав громадян; чинним
законодавством не передбачено іншого
порядку їх встановлення; заявник не має
іншої можливості одержати або
відновити загублений чи знищений
документ, який посвідчує факт, що має
юридичне значення; встановлення факту
не пов'язується з наступним вирішенням
спору про право.

Таким чином, під юридичними фактами
слід розуміти обставини, з наявністю чи
відсутністю яких діюче законодавство
пов'язує певні правові наслідки,
виникнення, зміну та припинення
особистих немайнових а також майнових
прав фізичних осіб.

Порушуючи питання про встановлення
факту окремого проживання ОСОБА_5, що
помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року, від ОСОБА_4, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, у квартирі
АДРЕСА_1, заявниця посилається на
наявність перешкод оформлення
нотаріусом правовстановлюючих
документів щодо спадщини ОСОБА_4

Відтак, у суду наявні підстави для
задоволення вимог ОСОБА_1

Керуючись ст.ст. 10, 12, 30, 60, 212, 213, 234 та 235
ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне
значення, а саме факт окремого
проживання ОСОБА_5, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_4 року, від ОСОБА_4, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, у квартирі
АДРЕСА_1 за їх життя.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду міста Києва через
суд першої інстанції шляхом подання
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня проголошення рішення. Особи,
які брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя: