Інгулецький районний суд м. Кривого
Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/1400/13-ц
Номер провадження 2/213/25/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2014 року Інгулецький районний
суд м.Кривого Рогу Дніпропетровської
області у складі:

головуючого судді
Макарової Т.Ю.

при секретарі
Гурській Є.Ю.,

за участю позивача ОСОБА_1,
представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в
м.Кривому Розі цивільну справу за
позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_3,

треті особи у справі, які не
заявляють самостійних вимог, на
стороні відповідача: П'ята криворізька
державна нотаріальна контора, Відділ
державної реєстрації речових прав на
нерухоме майно реєстраційної служби
Криворізького міського управління
юстиції,

Про визнання права
власності на спадкове майно

В С Т А Н
О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з
вищезазначеним позовом, який
неодноразово уточнював, останній раз
16.04.2014 року, та просить суд винести
рішення, яким: визнати домоволодіння
АДРЕСА_1, до складу якого входить:
житловий будинок під літ. «А-1»,
загальною площею 52,8 м2, житловою площею
33,5 м2, літня кухня під літ. «Б» площею 29,6
м2, гараж під літ.«В» площею 17,3 м2, сарай
під літ. «Д» площею 6,8 м2, вбиральня під
літ. «Г», паркан «№1,2», замощення «І»,
водопровід «II» - спадковим майном після
померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 та
померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5, а також
визнати, що спадкові частки померлих
ОСОБА_4 та ОСОБА_5 становлять по 1/2
частки вказаного домоволодіння
кожному; та визнати за позивачем
ОСОБА_1, як за спадкоємцем першої черги
за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5
ОСОБА_4, право власності на спадкове
майно, тобто на 1/4 частку домоволодіння
АДРЕСА_1, та визнати за позивачем, як за
спадкоємцем першої черги за законом
після померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5,
право власності на спадкове майно,
тобто на 1/4 домоволодіння АДРЕСА_1.

Відповідач ОСОБА_3 неодноразово
викликалася, але в судове засідання
так і не з'явилася, про причини неявки
суд не повідомила, своїх заперечень не
надала. Порядок повідомлення
відповідача про день та час розгляду
справи, відповідно до ст.ст.74,76 ЦПК
України дотриманий.

За таких обставин суд вирішив за
можливе розглянути справу за
відсутності відповідача, на підставі
наявних у справі доказів, та оголосив
заочний розгляд справи відповідно до
ст.ст. 224-228 ЦПК України.

Представники третіх осіб: П'ятої
криворізької державної нотаріальної
контори та Відділу реєстрації речових
прав на нерухоме майно реєстраційної
служби Криворізького міського
управління юстиції, в судове засідання
не з'явилися, про день та час розгляду
справи повідомлені своєчасно, надали
суду заяви про розгляд справи за
відсутності їх представників, проти
позовних вимог не заперечують /а.с.109,т.1,
а.с.41,т.2/.

Представник позивача - ОСОБА_2 в
судовому засіданні 30.05.2014 року уточнені
позовні вимоги від 16.04.2014 року
підтримала, та суду пояснила, що
ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько позивача -
ОСОБА_4. ІНФОРМАЦІЯ_6 померла мати
позивача - ОСОБА_5. Позивач, разом з
відповідачем організовували поховання
батька. Похорони матері позивач
організовував сам.

Після смерті батьків позивача
відкрилась спадщина, яка складається з
житлового будинку АДРЕСА_1.

08.08.2011 року з метою отримання
свідоцтва про право на спадщину за
законом на вищезазначений об'єкт
нерухомості, позивач звернувся до
П'ятої криворізької державної
нотаріальної контори. Проте, державним
нотаріусом П'ятої криворізької
державної нотаріальної контори
Чуркіною Н.М., позивачу ОСОБА_1 у видачі
свідоцтва про право власності на
спадщину за законом на житловий
будинок АДРЕСА_1, було відмовлено,
оскільки останнім не було надано
правовстановлюючий документ на
спадковий будинок.

Як зазначив представник позивача,
правовстановлюючі документи на спірну
нерухомість зберігаються у
відповідача ОСОБА_3, яка відмовляється
надати їх позивачу для оформлення
спадщини. Позивач у справі - ОСОБА_1 та
відповідач - ОСОБА_3 є рідними братом та
сестрою.

Як пояснив представник позивача
спірне домоволодіння належало ОСОБА_4
на підставі договору про надання у
безстрокове користування земельної
ділянки для будівництва
індивідуального житлового будинку на
праві особистої власності від 19.05.1959
року, посвідченого 22.05.1959 року Третьою
криворізькою державною нотаріальною
конторою (реєстраційний запис № 338) та
акту прийняття в експлуатацію
індивідуального домоволодіння,
затвердженого рішенням виконкому
Інгулецької Ради народних депутатів
від 25.11 1988 року за № 289. Земельна
ділянка, на якій розташоване спірне
домоволодіння на цей час залишається
не приватизованою, кадастровий номер
не присвоювався.

У зв'язку з тим, що позивач ОСОБА_1 не
має можливості реалізувати своє право
на отримання спадщини за законом після
смерті батьків, він вимушений
звертатися до суду з даним позовом.

За життя батьки позивача володіли
спірним домоволодінням на праві
спільної сумісної власності, оскільки
воно було побудоване ними, та прийнято
в експлуатацію під час шлюбу, тому
відповідно до ст.ст. 370,372 ЦК України
частки кожного із співвласників у
праві спільної сумісної власності є
рівними, а тому кожному із подружжя
належала по ? частці спірного
домоволодіння.

Оскільки мати позивача ОСОБА_1 -
ОСОБА_5 на час відкриття спадщини та
після смерть свого чоловіка ОСОБА_4
постійно з ним проживала і протягом
строку, встановлено ст. 1270 ЦК України,
не заявила про відмову від спадщини, то
відповідно до ст.1268 ч.3 ЦК України,
ОСОБА_5 вважається такою, що прийняла
спадщину після смерті ОСОБА_4

Оскільки ОСОБА_5 юридично не
оформила своє право на спадщину, то
право на прийняття належної ОСОБА_5
частки спадщини після смерті ОСОБА_4
переходить до її спадкоємців, тобто до
позивача та відповідача.

Позивач ОСОБА_1 та відповідач
ОСОБА_3 , як діти померлих ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 - є спадкоємцями за законом
першої черги.

Позивач ОСОБА_1 фактично прийняв
спадщину, як після батька, так і після
матері, оскільки він був
зареєстрований та проживав на момент
смерті кожного із спадкодавців разом з
ними, за адресою: АДРЕСА_1.

Представник позивача вважає, що
частки спадкодавців в спадковому майні
є рівними, тобто по ? частці
домоволодіння належить ОСОБА_4 та
ОСОБА_5, а тому кожному із спадкоємців -
позивачу та відповідачу належить по ?
частці із спадкового майна кожного
спадкодавця. Всього ж позивачу
належатиме ? частка спадкового майна, а
? частка спадкового майна належить
відповідачу.

Представник позивача просить позовні
вимоги задовольнити, визнати спірне
домоволодіння спадковим майном,
визнати, що спадкові частки померлого
ОСОБА_4 та померлої ОСОБА_5 становлять
по ? частці спадкового майна, та визнати
за позивачем право власності на
вищезазначене домоволодіння в порядку
спадкоємства за законом: після
померлого батька ОСОБА_4 - в розмірі ?
частки, та після померлої матері ОСОБА_5
також в розмірі ? частки .

Позивач ОСОБА_1 уточнені позовні
вимоги від 16.04.2014 року підтримав у
повному обсязі, просить їх
задовольнити, та суду пояснив, що він з
1976 року зареєстрований та проживав
разом з батьками. Був час, коли вони
разом не проживали, але на час смерті
батька та на час смерті матері він
проживав разом з батьками.

Після смерті батька документи на
будинок пропали. На його думку їх
забрала відповідач, оскільки батько
висловлював намір скласти заповіт на
його користь. Після смерті батька, він
залишився з матір'ю, та проживав разом з
нею до її смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_6 мати померла, він
організовував її похорони, поминки.
Після того, звернувся до нотаріальної
контори, але свідоцтво йому не видали,
оскільки в нього не було
правовстановлюючих документів на
домоволодіння батьків. Відповідач з
ним не спілкується, уникає зустрічей,
хоч він їй пропонував вирішити питання
щодо спадщини мирним шляхом. Йому також
відомо, що відповідач прийняла
спадщину після смерті батьків, але
офіційно свідоцтв про спадщину не
отримувала. Вважає, що і він і
відповідач повинні успадкувати
батьківську спадщину у рівних частках,
в загальній сумі по ? частці
домоволодіння. Всі витрати у справі
просить віднести за його рахунок.

Вислухавши позивача, його
представника, ознайомившись з
письмовими матеріалами справи, судом
встановлені наступні фактичні
обставини та відповідні їм
правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2,
перебували в зареєстрованому шлюбі з
15.11.1952 року/а.с.7,т.1/, та від шлюбу мали
дітей - сина ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3
/а.с.5,т.1/ та дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4
/а.с.111,т.1/.

Судом встановлено, що згідно даних
інвентаризаційної справи, станом на
31.12.2012 року, право власності на об,єкт
нерухомого майна, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1, зареєстровано в КП
ДОР «Криворізьке БТІ» на ім,я ОСОБА_4 на
підставі договору про надання в
безстрокове користування земельної
ділянки для будівництва
індивідуального житлового будинку на
праві особистої власності,
посвідченого Третьою криворізькою
державною нотаріальною конторою 22.05.1959
року в реєстрі за №1-2820 та акту
прийняття в експлуатацію
індивідуального домоволодіння,
затвердженого рішенням виконкому
Інгулецької Ради народних депутатів
від 25.11.1988 року №289 /а.с.167,т.1/.

Відповідно до наданої суду
технічної документації спірне
домоволодіння складається: з житлового
будинку під літ. «А-1», загальною площею
52,8 м2, житловою площею 33,5 м2, літньої
кухні під літ. «Б» площею 29,6 м2, гаражу
під літ.«В» площею 17,3 м2, сараю під літ.
«Д» площею 6,8 м2, вбиральні під літ. «Г»,
паркана «№1,2», замощення «І»,
водопроводу «II» /а.с.168-176, 217-218,т.1/.

Судом встановлено, що на час
розгляду справи земельна ділянка на
якій розташоване спірне домоволодіння
не приватизована, кадастровий номер не
присвоювався /а.с.210.т.1/.

Відповідно до статті 22 КпШС
України, 1969 року, що діяв на час
узаконення спірного домоволодіння
(затвердження акту прийняття в
експлуатацію індивідуального
домоволодіння), майно, нажите подружжям
за час шлюбу, є його спільною сумісною
власністю. Кожен з подружжя має рівні
права володіння, користування і
розпорядження цим майном. Аналогічна
норма закону, ст.60 СК України, існувала
і на день смерті спадкодавців.

Оскільки спірне домоволодіння
батьки позивача побудували в період
шлюбу, даний об'єкт нерухомості
належать їм на праві спільної сумісної
власності.

Відповідно до ч.2ст.370, ч.2 ст.372 ЦК
України у разі виділу частки із майна,
що є у спільній сумісній власності, або
розподілу цього майна, вважається, що
частки кожного із співвласників у
праві спільної сумісної власності є
рівними, якщо інше не встановлено
домовленістю між ними, законом чи
рішенням суду.

Судом встановлено, що ніяких
договорів, щодо розподілу часток між
подружжям не укладалось, вони разом
володіли та користувались зазначеним
домоволодінням, а тому кожному з
подружжя належало по1/2 частці
домоволодіння.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5
помер батько позивача та відповідача
-ОСОБА_4, та після його смерті
відкрилася спадщина у вигляді ? частки
спірного домоволодіння, розташованого
за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ч.1 ст.1226 ЦК України,
частка у праві спільної сумісної
власності спадкується на загальних
підставах.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до
складу спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1261 ЦК України, позивач та
відповідач, як діти померлих ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 - є спадкоємцями за законом
першої черги, оскільки у першу чергу
право на спадкування за законом мають
діти спадкодавця, у тому числі зачаті
за життя спадкодавця та народженні
після його смерті, той з подружжя, який
його пережив, та батьки.

Встановлено, що після смерті
ОСОБА_4 спадщину прийняли його дружина
ОСОБА_5, позивач ОСОБА_1, які на час
смерті були зареєстровані та проживали
зі спадкодавцем за вищезазначеною
адресою, що підтверджується довідками
з місця проживання, та копією домової
книги /а.с.23,25-34,т.1, а.с.43-44,т.2/.

Відповідно до ст.1268 ЦК України,
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

Відповідно до ст.1269 ЦК України,
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно зі спадкодавцем,
має подати заяву нотаріусу про
прийняття спадщини.

Судом встановлено, що відповідач
ОСОБА_3, яка не проживала зі
спадкодавцем ОСОБА_4 на час смерті,
також своєчасно прийняла спадщину
після смерті батька, оскільки
своєчасно подала заяву про прийняття
спадщини до нотаріальної контори, що
підтверджується копією заяви, яка
міститься в матеріалах спадкової
справи /а.с.111,т.1/.

Таким чином, і позивач і відповідач
вчасно, належним чином прийняли
спадщину після смерті батька - ОСОБА_4

Стаття 1267, 1278 ЦК України, частки у
спадщині кожного із спадкоємців за
законом є рівними.

Оскільки померла ОСОБА_5 не встигла
належним чином оформити спадщину після
смерті свого чоловіка ОСОБА_4, то її
частка спадкового майна переходить до
її спадкоємців 1-ї черги, тобто до
позивача та відповідача в рівних
частках.

Виходячи з вищезазначеного суд
вважає слушним пропозицію позивача,
щодо варіанту розподілу спадщини, яка
складається із ? частки спірного
домоволодіння, після смерті ОСОБА_4 в
розмірі по ? частці кожному спадкоємцю.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_6
померла мати позивача та відповідача -
ОСОБА_5, яка не встигла офіційно
переоформити на себе належну їй після
смерті чоловіка частку спадщини.

Суд погоджується з твердженням
позивача, що після смерті матері
позивача та відповідача - ОСОБА_5
відкрилася спадщина, також у вигляді ?
частки спірного домоволодіння за
адресою: АДРЕСА_1, яку своєчасно у
встановленому законом порядку у
рівних частках (також по ?) прийняли і
позивач, і відповідач, що
підтверджується наданою суду копією
спадкової справи /а.с.83-91,т.1/, довідкою з
місця проживання відповідача /а.с.43,т.2/.

Також встановлено, що позивач
ОСОБА_1 звертався до нотаріальної
контори з заявами про видачу йому
свідоцтва про право на спадщину, але у
видачі свідоцтва йому було відмовлено,
оскільки в нього відсутні
правовстановлюючі документи на спірне
домоволодіння /а.с.57,92, т.1/0. Оскільки
визнати право власності у інший спосіб
не видається можливим, позивач і
звернувся за захистом своїх спадкових
справ до суду.

Визначаючи обсяг спадкового
майна, та частки кожного із спадкоємців
в спадковому майні, суд фактично
проводить розподіл спадщини між
спадкоємцями, а отже в такому випадку,
суд вважає за можливе визнати за
позивачем право власності на спадкове
майно.

Таким чином, спадкова частка майна
померлого ОСОБА_4, тобто 1/2 частка
спірного домоволодіння, повинна
спадкуватися між позивачем та
відповідачем в рівних частках, тобто по
? частці спадкового майна.

Спадкова частина майна померлої
ОСОБА_5, складає ? частку спірного
домоволодіння. Оскільки і позивач і
відповідач своєчасно прийняли
спадщину після смерті матері, а частки
їх при розподілі спадщини є рівними
відповідно до ст.1267 ЦК України, частка
кожного із спадкоємців у спадковому
майні ОСОБА_5 складає по 1/4 частці.

В цілому після смерті двох
спадкодавців позивачу та відповідачу в
порядку спадкування за законом
належатиме по ? частці спірного
домоволодіння.

Відповідно до висновку судової
будівельно-технічної експертизи за №265
від 30.12.2013 року ринкова вартість
спірного домоволодіння на момент
проведення експертизи становить 92003,00
грн., вартість 1/2 частки даного
домоволодіння становить 46001грн. 50 коп.
/а.с.217-223,т.1/.

Судом встановлено, що спірне
домоволодіння складається із:
житлового будинку під літ. «А-1»
загальною площею 52,8 м2, житловою площею
33,5 м2; літньої кухні під літ. «Б», площею
29,6 м2; гаражу під літ. «В», площею 17,3 м2;
сараю під літ. «Д», площею 6,8 м2;
вбиральні під літ.«Г»; паркану №1,2;
замощення «І»; водопроводу «II»/а.с.168-176,
217-218, т.1/.

Згідно п.23 Постанови №7 Пленуму
Верховного Суду України «Про судову
практику у справах про спадкування»
від 30.05.2008 року визначається, що
свідоцтво про право на спадщину
видається за письмовою заявою
спадкоємців, які прийняли спадщину в
порядку, установленому цивільним
законодавством. За наявності умов для
одержання в нотаріальній конторі
свідоцтва про право на спадщину вимоги
при визнання прав на спадщину судовому
розглядові не підлягають.

Втім, у зв'язку з тим, що позивач
позбавлений можливості отримати
свідоцтво про право на спадщину за
законом після смерті своїх батьків з
причини відсутності правовставлюючого
документу на спадкове домоволодіння,
суд вважає що є підстави, для
задоволення його спадкових вимог, не
тільки щодо визначення його частки у
спадковому майні, але і щодо визнання
за ним права власності на спадкове
майно, яке залишилися після смерті його
батьків.

Згідно зі ст. 392 ЦК України власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

Виходячи з вищенаведеного, суд
вважає, що позовні вимоги обґрунтовані,
та підлягають задоволенню у повному
обсязі.

Керуючись ст.22 КпШС України, ст.60
СК України, ст.ст.370,372, 392,1216,1218, 1258,1261,
1267-1269 ЦК України, ст.ст. 212-215, 224-228, ЦПК
України, суд

В И Р І Ш И В:

Уточнені позовні вимоги ОСОБА_1 до
ОСОБА_3, треті особи у справі, які не
заявляють самостійних вимог, на
стороні відповідача: П'ята криворізька
державна нотаріальна контора, Відділ
державної реєстрації речових прав на
нерухоме майно реєстраційної служби
Криворізького міського управління
юстиції, про визнання права власності
на спадкове майно, задовольнити.

1.Визнати домоволодіння АДРЕСА_1, до
складу якого входить: житловий будинок
під літ. «А-1», загальною площею 52,8 м2,
житловою площею 33,5 м2, літня кухня під
літ. «Б», площею 29,6 м2, гараж під літ. «В»,
площею 17,3 м2, сарай під літ. «Д», площею
6,8 м2, вбиральня під літ. «Г», паркан
«№1,2», замощення «І», водопровід «II»
спадковим майном після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 та померлої
ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5, а також визнати, що
спадкові частки померлих ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 становлять по 1/2 частки
вказаного домоволодіння.

2. Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, як
за спадкоємцем першої черги за законом
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4,
право власності на спадкове майно, а
саме: на 1/4 частку домоволодіння
АДРЕСА_1, до складу якого входить:
житловий будинок під літ. «А-1»,
загальною площею 52,8 м2, житловою площею
33,5 м2, літня кухня під літ. «Б», площею 29,6
м2, гараж під літ. «В», площею 17,3 м2, сарай
під літ. «Д», площею 6,8 м2, вбиральня під
літ. «Г», паркан «№1,2», замощення «І»,
водопровід «II».

3. Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, як
за спадкоємцем першої черги за законом
після померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_5,
право власності на спадкове майно, а
саме: на 1/4 частку домоволодіння
АДРЕСА_1, до складу якого входить:
житловий будинок під літ. «А-1»,
загальною площею 52,8 м2, житловою площею
33,5 м2, літня кухня під літ. «Б», площею 29,6
м2, гараж під літ. «В», площею 17,3 м2, сарай
під літ. «Д», площею 6,8 м2, вбиральня під
літ. «Г», паркан «№1,2», замощення «І»,
водопровід «II».

Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано відповідачем на
протязі 10 днів з дня отримання його
копії.

Апеляційну скаргу на рішення суду
може бути подано до апеляційного суду
Дніпропетровської області через
Інгулецький районний суд м. Кривого
Рогу на протязі 10 днів з дня його
проголошення.

Рішення набирає законної сили після
закінчення строку на подання
апеляційної скарги, якщо скаргу не
подано, або якщо апеляційну скаргу
подано, то після розгляду справи
апеляційним судом, якщо рішення не
скасовано.

Суддя