Справа№592/4593/14-ц
Провадження №2/592/1394/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

28 травня 2014 року
м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у
складі: головуючого - судді Хитрова Б.В.,
при секретарі Баришевій А.І.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Суми цивільну
справу за позовною заявою ОСОБА_1 до
Сумської міської ради, третя особа:
Третя сумська державна нотаріальна
контора про визнання права власності в
порядку спадкування, -

Встановив:

Позивач звернувся до суду з
вищевказаним позовом, мотивує свої
вимоги тим, що відповідно до Свідоцтва
про право власності на житло, виданого
24 березня 1993 року, мати позивача -
ОСОБА_2 отримала у спільну сумісну
власність двокімнатну квартиру за
адресою: АДРЕСА_1. На момент видачі
свідоцтва у приватизації квартири
приймав участь також батько позивача -
ОСОБА_4. Відповідно до рішення
виконавчого комітету Сумської міської
ради народних депутатів №118 від 15.03.1993
року квартира за адресою: АДРЕСА_1, була
приватизована на ОСОБА_2 та ОСОБА_4.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. На момент
його смерті з ним постійно проживала
ОСОБА_2. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла. З
1985 року і по день смерті вона постійно
проживала та була зареєстрована за
адресою: АДРЕСА_1. Заяви про прийняття
спадщини ОСОБА_2 не подавала, але
проживаючи разом з ОСОБА_4 фактично
вступила у володіння та управління
часткою майна останнього після його
смерті, бо продовжувала там проживати,
сплачувати квартирну плату та
комунальні платежі. ОСОБА_2 свідоцтва
не отримувала, спадкова справа не
відкривалась. Після смерті ОСОБА_2
позивач звернувся до третьої Сумської
державної нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини. На
частину спадщини у вигляді грошових
вкладів позивач отримав свідоцтво, що
підтверджується копією свідоцтва про
право на спадщину за законом. Але
видати свідоцтво про право на спадщину
на майно, яке підлягає державній
реєстрації, нотаріус може після
подання правовстановлюючого документу
на це майно. Як зазначила державний
нотаріус О.І. Охріменко у відповіді від
29.04.2014р. на звернення ОСОБА_1, свідоцтво
про право власності на житло було
складено з помилкою, адже форма
власності нерухомого майна зазначена
як спільна сумісна, але із
співвласників квартири вказано лише
ОСОБА_2. Дана обставина унеможливлює
видачу нотаріусом свідоцтва про право
на спадщину. Таким чином, ОСОБА_1
позбавлений у позасудовому порядку
реалізувати своє право на отримання
свідоцтва про право на спадщину за
законом на квартиру після смерті
матері. Тому позивач просить визнати за
ним право власності в порядку
спадкування на двокімнатну квартиру
АДРЕСА_1, загальною площею 55,93 кв.м.,
житловою площею 31,8 кв.м., після смерті
ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позивач в судовому засіданні позовні
вимоги підтримав у повному обсязі з
зазначених вище підстав, просив їх
задовольнити.

Представник відповідача, повідомлений
належним чином про час та місце
розгляду справи, в судове засідання не
з'явився, надав заяву в якій справу
просить розглянути в його відсутності,
у вирішенні питання покладається на
розсуд суду.

Представник третьої особи,
повідомлений належним чином про час та
місце розгляду справи, в судове
засідання не з'явився, надав заяву в
якій справу просить розглянути в його
відсутності.

Перевіривши матеріали справи та
дослідивши письмові докази по справі,
суд вважає, що позовні вимоги
підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4
є батьками ОСОБА_1 - позивача по справі.
(а.с.8)

Відповідно до Свідоцтва про право
власності на житло, виданого 24 березня
1993 року, мати позивача ОСОБА_2 отримала
у спільну сумісну власність
двокімнатну квартиру за адресою:
АДРЕСА_1. Однак на момент видачі
свідоцтва у приватизації квартири
приймав участь також батько позивача -
ОСОБА_4. Це підтверджується відповіддю
Управління обліку, розподілу та
приватизації житла СМР на адресу
третьої Сумської державної
нотаріальної контори від 09.12.2013 р. У
листі зазначено, що відповідно до
рішення виконавчого комітету Сумської
міської ради народних депутатів №118
від 15.03.1993 року квартира за адресою:
АДРЕСА_1, була приватизована на ОСОБА_2
та ОСОБА_4. (а.с.9)

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть. На момент його смерті з ним
постійно проживала ОСОБА_2, що
підтверджується копією довідки КП
«Сумижитло» від 27.06.2013 р. (а.с.10-11)

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть. З 1985 року і по день смерті вона
постійно проживала та була
зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, що
підтверджується наданою довідкою.
(а.с.12)

Відповідно до ст. 549 ЦК Української РСР,
чинного на момент смерті ОСОБА_4 в
редакції від 03.02.1996 р., визнається, що
спадкоємець прийняв спадщину: якщо він
фактично вступив в управління або
володіння спадковим майном; якщо він
подав державній нотаріальній конторі
за місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини.

Судом встановлено, що заяви про
прийняття спадщини ОСОБА_2 не подавала,
але проживаючи разом з батьком
фактично вступила у володіння та
управління часткою майна батька після
його смерті, бо продовжувала там
проживати, сплачувати квартирну плату
та комунальні платежі.

Відповідно до ст.ст. 560, 561 ЦК
Української PCP, спадкоємці, закликані
до спадкоємства, можуть одержати в
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини свідоцтво
про право на спадщину за законом після
закінчення шести місяців з дня
відкриття спадщини.

ОСОБА_2 свідоцтва не отримувала,
спадкова справа не відкривалась.

Судом встановлено, що після смерті
ОСОБА_2 позивач звернувся до третьої
Сумської державної нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини. На частину спадщини у вигляді
грошових вкладів позивач отримав
свідоцтво, що підтверджується копією
свідоцтва про право на спадщину за
законом. Але видати свідоцтво про право
на спадщину на майно, яке підлягає
державній реєстрації, нотаріус може
після подання правовстановлюючого
документу на це майно.

Як зазначила державний нотаріус О.І.
Охріменко у відповіді від 29.04.2014р. на
звернення ОСОБА_1, свідоцтво про право
власності на житло було складено з
помилкою, адже форма власності
нерухомого майна зазначена як спільна
сумісна, але із співвласників квартири
вказано лише ОСОБА_2. Дана обставина
унеможливлює видачу нотаріусом
свідоцтва про право на спадщину.
(а.с.13-14)

Відповідно до абз. 3 п.23 Постанови
Пленуму Верховного Суду України від 30
травня 2008 року №7 «Про судову практику
у справах про спадкування» у разі
відмови нотаріуса в оформленні права
на спадщину особа може звернутися до
суду за правилами позовного
провадження.

В силу п. 24 Постанови при відсутності
інших спадкоємців за заповітом і за
законом, усунення їх від права на
спадкування, неприйняття ними
спадщини, а також відмови від її
прийняття відповідачами у таких
справах є територіальні громади в
особі відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

За правилами ст.ст. 1296, 1297 ЦК України,
відсутність свідоцтва про право на
спадщину не позбавляє спадкоємця права
на спадщину. Спадкоємець, який прийняв
спадщину, у складі якої є нерухоме
майно, зобов'язаний звернутися до
нотаріуса за видачею йому свідоцтва
про право на спадщину на нерухоме
майно.

За таких обставин суд вважає, що права
ОСОБА_1, як спадкоємця, на оформлення
своїх прав щодо володіння спадковим
майном порушені та підлягають захисту
у судовому порядку, а позовні вимоги
підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 328, 373, 1216, 1218, 1234-1235, 1268,
1270 ЦК України, ст.ст.10, 11, 60, 208, 213-215, 218 ЦПК
України, ст.ст. 549, 560, 561 ЦК Української
РСР, Постанова Пленуму Верховного Суду
України від 30.05.2008 р. № 7, суд -

Вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумської
міської ради, третя особа: Третя
сумська державна нотаріальна контора
про визнання права власності в порядку
спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1) право
власності в порядку спадкування за
законом на двокімнатну квартиру
АДРЕСА_1, загальною площею 55,93 кв.м.,
житловою площею 31,8 кв.м., після смерті
ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана протягом десяти днів з дня
його проголошення до Апеляційного суду
Сумської області через Ковпаківський
районний суд м. Суми. Особи які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
Б.В. Хитров