overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження №2-н/643/4489/14
СУДОВИЙ НАКАЗ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 листопада 2014 року м.Харків
Суддя Московського районного суду м. Харкова Єлізаров І.Є., розглянувши заяву Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за надані послуги з утримання будинків, споруд та при будинкових територій з ОСОБА_1 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН.НОМЕР_1), що мешкає за адресою : АДРЕСА_1 за надані послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій,
Згідно зі ст. 68 ЖК України, ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживачі повинні своєчасно оплачувати житлово-комунальні послуги.
Ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання повинні виконуватись належним чином.
В порушення зазначених норм закону боржники зобов'язання належним чином не виконали, у зв'язку з чим утворилась заборгованість, яка підлягає стягненню.
Керуючись ст. 526 ЦК України ст. ст. 95-106 ЦПК України,
Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Судовий наказ набирає законної сили в разі ненадходження від боржника заяви про скасування наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України в разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності: " " __ 20_____ року.
Дата видачі судового наказу: " "______________ 20_____ року.
Строк пред'явлення наказу до виконання 1 рік.
Суддя
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходженняСудового наказу навиконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, у якій знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства організації (з прикладанням печатки)Примітки
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження №2-н/643/3717/14
СУДОВИЙ НАКАЗ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 жовтня 2014 року м.Харків
Суддя Московського районного суду м. Харкова Єлізаров І.Є., розглянувши заяву Комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за надані послуги з утримання будинків, споруд та при будинкових територій з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою : АДРЕСА_1 за надані послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій,
Згідно зі ст. 68 ЖК України, ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживачі повинні своєчасно оплачувати житлово-комунальні послуги.
Ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання повинні виконуватись належним чином.
В порушення зазначених норм закону боржники зобов'язання належним чином не виконали, у зв'язку з чим утворилась заборгованість, яка підлягає стягненню.
Керуючись ст. 526 ЦК України ст. ст. 95-106 ЦПК України,
Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Судовий наказ набирає законної сили в разі ненадходження від боржника заяви про скасування наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України в разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності: " " __ 20_____ року.
Дата видачі судового наказу: " "______________ 20_____ року.
Строк пред'явлення наказу до виконання 1 рік.
Суддя
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходженняСудового наказу навиконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, у якій знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства організації (з прикладанням печатки)Примітки
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"12" грудня 2014 р.          Суддя
Київського районного суду м. Харкова
Губська Я.В., розглянувши позовну заяву
ОСОБА_1 до АТ «Банк «Меркурій» про відшкодування матеріальної шкоди

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вищезазначена позовна заява ОСОБА_1

Згідно ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім’я
(найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв’язку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору та копії позову з додатками відповідності до кількості учасників.

Вивчивши позовну заяву вважаю, що її необхідно залишити без руху з наступних підстав.

В позовній заяві ОСОБА_1 всупереч вимогам ст. 119 ЦПК України не зазначені поштові індекси, номери засобів зв’язку відповідача, а зміст позовних вимог є неконкретизованим без викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги з правовим обґрунтуванням та без зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позовних вимог.

Згідно ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.
Дана вимога Закону позивачем також не виконана.

Крім того, судовий збір позивачем при подачі позову не сплачений, підстав для звільнення від оплати судового збору суд не вбачає.

Відповідно до вимог Закону України
«Про судовий збір» позивач повинен оплатити судовий збір за подання усіх позовних вимог, як немайнового характеру кожної вимоги, так і майнового. Згідно ст. 4 вищезазначеного Закону розмір ставок судового збору за позовні вимоги майнового характеру складають 1 відсоток ціни позову, але не менш ніж 243,60 грн., та не більше 3654 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, без оплати судового збору, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, вважаю за потрібне залишити позовну заяву
ОСОБА_1 без руху для усунення недоліків позову, оплати судового збору та надати строк для усунення зазначених недоліків протягом 5 діб з моменту отримання зазначеної копії ухвали.

Керуючись ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до АТ «Банк
«Меркурій» про відшкодування матеріальної шкоди - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків протягом 5 діб з моменту отримання позивачем зазначеної копії ухвали, роз’яснивши, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ :
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" грудня 2014 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Медведєвої
Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові питання щодо прийняття до розгляду зустрічної позовної вимоги по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1, звернулась у суд з позовом до відповідача, ОСОБА_2, про стягнення аліментів на малолітню дитини – ОСОБА_3, 03.09.2014р.н.

Ухвалою суду від 24.11.2014 року провадження у справі було відкрито та призначено судове засідання.

До початку розгляду справи по суті відповідачем поданий зустрічний позов до ОСОБА_4 про виключення з актового запису про народження ОСОБА_3 відомості про нього як про батька.

Відповідно до ч.2 ст. 123 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов’язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Хоча вимоги за первісним позовом та зустрічним позовом виникають із сімейних правовідносин та стосуються дитини - ОСОБА_5, 03.09.2014р.н., вони не є однорідними та їх спільний розгляд не є доцільним, оскільки прийняття позовної заяви про оспорювання батьківства призведе до затягування розгляду справи про стягнення аліментів, істотно розширить предмет доказування.

Крім того, у відповідності до ст. 157 ЦПК
України встановлюється різні строки для розгляду справ про стягнення аліментів та оспорювання батьківства.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Виходячи з наведеного та враховуючи інтереси дитини, які є першочерговими, суд вважає за необхідне відмовити відповідачу у прийняті до розгляду з первісним позовом його вимоги про оспорювання батьківства.

Керуючись ст. ст. 31, 123, 210 ЦПК України, -

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_2 в прийнятті зустрічного позову до ОСОБА_1 про виключення його із актового запису про народження дитини.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя
Бородіна Н.М.
Справа № 302/1505/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.12.2014 р.

Міжгірський районний суд
Закарпатської області

в складі : головуючого судді Гайдур
А.Ю.,

без участі державного виконавця,

розглянувши подання відділу державної виконавчої служби Міжгірського РУЮ про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі громадянина України ОСОБА_1, -

В С Т А Н О В И В:

16.12.2014 р. ДВС Міжгірського
РУЮ звернулося в суд з вищевказаним поданням мотивуючи тим, що на виконанні у відділі ДВС Міжгірського РУЮ знаходиться виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2-706/191/2012 р. від 20.02.2012 р.
Міжгірського районного суду про стягнення із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 в розмірі 1/3 частини з усіх видів доходу щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму на одну дитину відповідного віку, починаючи з 25.01.2012 року і до повноліття дитини.

13.03.2012 р. державним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження та надіслано рекомендованим листом для відому та виконання сторонам виконавчого провадження. 11.11.2014 року державним виконавцем надіслано виклик боржнику на 17.11.2014 року, однак на виклик не з’явився, чим самим ухиляється від виконання виконавчого документа.
Станом на 01.12.2014 р. боржником ОСОБА_1 допущено заборгованість по аліментах в сумі 24990 грн. Тому просить встановити тимчасове обмеження у праві виїзду за кордон громадянина України ОСОБА_1.

Представник відділу ДВС
Міжгірського РУЮ в поданні зазначив, що розгляд справи провести без його участі..

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що подання підлягає задоволенню, з таких підстав.

Згідно з ст. 5 Закону України “Про виконавче провадження” державний виконавець зобов'язаний вживати заходів примусового виконання рішень, встановлених цим Законом, неупереджено, своєчасно, повно вчиняти виконавчі дії.

Відповідно до ст. 6 Закону України
“Про порядок виїзду з України і в'їзду в Україну громадян України” громадянину України може бути відмовлено у видачі паспорту і виїзду за кордон у випадках, якщо діють неврегульовані аліменти, договірні та інші невиконані зобов'язання - до виконання зобов'язань, а також коли має місце ухилення від виконання зобов'язань, покладених на нього судовим рішенням, - до виконання зобов'язань.

Зважаючи на це суд вважає, що для забезпечення виконання виконавчого провадження в повному обсязі, слід встановити тимчасове обмеження у праві виїзду за кордон гр.. ОСОБА_1.

Керуючись ст.ст. 209, 210, 377-1
ЦПКУкраїни, ст.ст. 6, 8 ЗУ “Про порядок виїзду з України і в'їзду в Україну громадян України”, суд,-

У Х В А Л
И В:

Подання ДВС Міжгірського РУЮ задоволити.

Встановити тимчасово обмеження у праві виїзду за кордон України: громадянин України ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний код
НОМЕР_1, місце проживання за адресою: с.
Келечин, 35, Міжгірського району,
Закарпатської області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційний суд Закарпатської області в строки передбачені ст.294 ЦПК України.

Суддя:

ОСОБА_4
н/п 2-н/640/3551/14
УХВАЛА

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

"16" грудня 2014 р.

м. Харків

Суддя Київського районного суду м. Харкова Сенаторов В.М., розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства „
Харківміськгаз” про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з газопостачання, -

ВСТАНОВИВ:

ПАТ «Харківміськгаз» просить видати судовий наказ за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з газопостачання у розмірі 1006, 95 грн., суму на яку збільшився борг внаслідок інфляційних процесів у розмірі 15,66 грн., 3% річних від загальної суми боргу у розмірі 12,81 грн. та 121,80 грн. – судовий збір.

Розглянувши надані матеріали, прихожу до висновку про необхідність відмовити у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

Відповідно до ч.6 ст.100 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу, щодо якої відсутні підстави для її повернення чи відмові у видачі судового наказу, вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця , суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи – боржника.

У разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання ( перебування фізичної особи – боржника, суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

Заявник вказав, що боржник ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно відповіді відділу адресно-довідкової роботи ГУДМС в
Харківській області ОСОБА_1 за вказаною адресою не значиться.

За таких обставин, суд відмовляє ПАТ «
Харківміськгаз» у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення з
ОСОБА_1 заборгованості за послуги з газопостачання.

Керуючись ст.ст. 96, 100, 101 ЦПК
України, суддя, -

УХВАВЛИВ:

Відмовити Публічному акціонерному товариству „ Харківміськгаз” про видачу судового наказу про стягнення з
ОСОБА_1 заборгованості за послуги з газопостачання .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

СУДДЯ-

Київський районний суд м. Харкова

61168, м. Харків, вул. Блюхера, 7-Б

________________________________________________________________________
______

16.12.2014 р.
ПАТ «
Харківміськгаз»

№
С-13

Вих..№ 640/21334/14-ц

61004, м. Харків,

вул. Жовтневої революції, 57/59

Направляю для відома копію ухвали Київського районного суду м.Харкова від 16.12.2014 р. про відмову в прийнятті Вашої заяви про видачу судового наказу та згідно ухвали суду від 16.12.2014 р. повертає заяву з додатками.

Додаток:____арк.

Суддя Київського районного

суду м.Харкова

В.М. Сенаторов
Міжгірський районний суд
Закарпатської області
Справа № 302/1457/14-ц
Номер рядка звіту 48
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(повне)

17.12.2014 р. смт.Міжгір'я

Міжгірський районний суд
Закарпатської області в

особі головуючого судді Кривка В. П

при секретарі Гажук Н.В.,

з участю: позивачка ОСОБА_1,

відповідач ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні райсуду в смт.Міжгір'ї справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В
И В:

26.11.2014 р. позивачка ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом про розірвання шлюбу, укладеного між нею та відповідачем 15.05.2007 року, мотивуючи вимоги наступним. Сторони перебувають у шлюбі. Від шлюбу дітей не мають.
Причиною розірвання шлюбу позивачка зазначила те, що вона з відповідачем не може віднайти взаємопорозуміння, що призвело до того, що вони втратили взаємні почуття поваги один до одного та припинили шлюбні відносини , примирення між ними неможливе. Дані обставини змусили позивачку звернутися до суду з цим позовом.

Позивачка в судовому засіданні позов підтримала, просить такий задоволити, пропозицію суду примиритися з відповідачем рішуче відхилила.

Відповідач позов визнав.

Суд оцінивши позиції сторін та подані в справу докази дійшов висновку, що визнання позову відповідачем слід прийняти та позов задовольнити з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.24 СК України шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч.3, ч.4 ст.56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність.

Сторони не живуть фактично в шлюбі, не підтримують жодних стосунків з ознаками сім'ї. Відновлення шлюбу в даному випадку є неможливим, бо сторони пропозицію суду примиритися рішуче відхилили. Встановлене дає підстави визнати, що подружнє життя фактично припинене і застосувати ст.ст.112, 113 СК
України.

Керуючись ст.ст. 174, 212-215, 218 ЦПК
України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Визнання позову відповідачем прийняти.

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб укладений
ОСОБА_1 і ОСОБА_2 15.05.2007 р. у виконкомі
В.Бистрянської сільської ради
Міжгірського району Закарпатської області за актовим записом № 2.

Копію рішення надіслати для відома у відділ ДРАЦС Міжгірського
РУЮ.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано в апеляційний суд Закарпатської області через райсуд протягом десяти днів з дня проголошення.

Рішення набирає законної сили згідно з ст. 223 ЦПК України.

Суддя: В. П. Кривка
Міжгірський районний суд
Закарпатської області
Справа № 302/1477/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.12.2014 р. смт.Міжгір'я

Міжгірський районний суд
Закарпатської області

в складі: головуючого судді Цімбота
В.І.,

при секретарі Куруц В.І.,

позивачки ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Міжгір'я справу за позовом ОСОБА_1 до Лісковецької сільської ради про визнання права власності на спадкове майно за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

08.12.2014р. позивачка звернулася до суду з позовом про визнання за нею права власності на житловий будинок з господарськими спорудами в АДРЕСА_1

В заяві зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1. померла мати позивачки ОСОБА_2, а
ІНФОРМАЦІЯ_2. помер батько позивачки
ОСОБА_3.

За життя, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був збудований житловий будинок в АДРЕСА_1. реєстрації права власності якого не проведено.

На день смерті ОСОБА_2 в житловому будинку проживав ОСОБА_3 та позивачка
ОСОБА_1

За життя померла ОСОБА_2 заповіту не залишила.

На день смерті ОСОБА_3 в житловому будинку проживала позивачка ОСОБА_1

За життя ОСОБА_3 залишив заповіт, яким розпорядився після його смерті передати ОСОБА_1 житловий будинок та господарські споруди в АДРЕСА_1

Інших спадкоємців, в тому числі на обов'язкову частку в спадковому майні померлих не має.

Згідно технічного паспорта на індивідуальний житловий будинок від 25.11.2014р. житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами були побудовані у 1971-1974-х р. і складається з одноповерхового житлового будинку загально площею - 109,64 кв.м., трьох кімнат, кухні, кладовки, коридору та веранди. Господарських споруд: трьох сараїв, гаражу та вбиральні.

Згідно зведеного акту про вартість будівель і споруд вартість житлового будинку станом на 25.11.2014р. становить 75 тис. 611 грн.

На даний час позивачка не в змозі оформити свідоцтво про право власності на спадщину на нерухоме майно, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на житловий будинок.

Тому ОСОБА_1 просить визнати за нею право власності на житловий будинок в
АДРЕСА_1.

Лісковецька сільська рада просить суд розглянути справу без їх участі, з позовом згідні, просять суд такий задоволити.

Суд у разі визнання позову відповідачем на підставі ст.174 ЦПК
України приймає рішення про задоволення позову.

Перевіривши, що визнання позову відповідачем не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, що вимога позивача ґрунтується і відповідає вимогам ст.ст.1216-1218, 1220, 1222, 1223, 1268 Цивільного кодексу України, підтверджується належними доказами в справі, то суд вважає, що є підстава для задоволення позову.

Судових витрат по справі не має.

Тому керуючись ст.ст.174, 213, 215 ЦПК
України, суд, -

Р І Ш И В:

Визнання позову прийняти.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок з господарськими спорудами, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом.

Рішення може бути оскаржено у апеляційний суд Закарпатської області протягом строків, встановлених ст.ст.294, 296 ЦПК України.

Суддя: В. І. Цімбота