ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"11" грудня 2014 р. Дарницький районний суд
м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

за участю секретаря - Цибулюк М.А.,

розглянувши у судовому засіданні
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору
Комунальне підприємство «Господар
Дарницького району міста Києва» про
встановлення порядку користування
жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2 звернулася до
суду з позовом до ОСОБА_3 за участю
третьої особи без самостійних вимог на
предмет спору Комунальне підприємство
«Господар Дарницького району міста
Києва» про встановлення порядку
користування квартири АДРЕСА_1,
відповідно до якого просила виділити в
користування ОСОБА_2 житлову кімнату №
6 площею 17 кв.м., а житлову кімнату № 2
площею 12 кв.м., та житлову кімнату № 5
площею 9,8 кв.м. виділити в користування
відповідачу. Місця загального
користування залишити в спільному
користуванні.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що
відповідно до рішення Дарницького
районного суду м. Києва від 25.09.2013 р. є
власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1,
а відповідачу відповідно до свідоцтва
про право на спадщину належить на праві
власності 2/3 частини спірної квартири.
У квартирі на сьогодні проживають
сторонні люди, які уклали з ОСОБА_3
договір найму квартири, а відповідачка
не може користуватися належним їй на
праві власності майном. Відповідач на
неодноразові прохання позивачки про
виділення їй окремої кімнати у
квартирі відповідав відмовою.
Намагаючись владнати ситуацію
позасудовим шляхом, зверталася до
відповідача з проханням не заважати у
здійсненні права користування
належною часткою майна. Вказані дії
призводили лише до конфліктів, у
зв'язку з чим звернулася до суду.

В судове засідання представник
позивача не з'явився, подав до суду
заяву про розгляд справи без його
участі, позов підтримав у повному
обсязі, не заперечував проти винесення
заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, хоча повідомлявся судом про
місце і час розгляду справи, заяви про
відкладення розгляду справи не надав,
причини неявки не повідомив. Поштове
повідомлення повернулось до суду за
закінченням терміну зберігання.

Представник третьої особи в судове
засідання не з'явився, направив на
адресу суду заяву про розгляд справи
без їх участі.

Відповідно до ч.5 ст.74 ЦПК України, у
разі ненадання фізичними особами, які
беруть участь у справі, інформації щодо
їх адреси, судова повістка
надсилається за адресою їх місця
проживання чи місця перебування,
зареєстрованою у встановленому
законом порядку. У разі відсутності
особи, яка бере участь у справі, за
адресою її місця проживання або місця
реєстрації, вважається, що судовий
виклик або судове повідомлення вручене
їй належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у
разі неявки в судове засідання
відповідача, який належним чином
повідомлений і від якого не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності або якщо повідомлені ним
причини неявки визнані неповажними,
суд може ухвалити заочне рішення на
підставі наявних у справі доказів, якщо
позивач не заперечує проти такого
вирішення справи.

Таким чином, суд відповідно до ч. 4 ст.
169, ст. 224 ЦПК України за згодою позивача
суд постановив ухвалу про заочний
розгляд справи на підставі наявних у
справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини
справи в їх сукупності, оцінивши за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на повному і об'єктивному
розгляді справи, зібрані по справі
докази, керуючись законом, суд дійшов
до висновку, що позов підлягає
задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 1/3
частина квартири АДРЕСА_1 належить на
праві власності ОСОБА_2, що
підтверджується рішенням Дарницького
районного суду м. Києва від 25.09.2013 р. та
витягом з Державного реєстру речових
прав на нерухоме майно про реєстрацію
права власності, а 2/3 частини спірної
квартири належать ОСОБА_4

Відповідно технічного паспорту спірна
квартира має загальна площу 66,4 кв.м.,
жилою площею 38,8 кв.м., складається з
трьох ізольованих кімнат, перша
кімната площею 12,0 кв.м, друга - 9,8 кв.м.,
третя - 17 кв.м. Отже, на кожного
співвласника спірної квартири
припадає по 12,93 кв.м. жилої площі.

З матеріалів справи вбачається, що
сторони не дійшли згоди щодо
встановлення порядку користування
спірною квартирою.

Сторони мають право на користування
квартирою відповідно до своїх часток,
однак відповідач перешкоджає позивачу
в користуванні своєю часткою квартири,
неодноразово між сторонами виникають
конфлікти, позивачка не може потратити
до своєї частки квартири.

Відповідно до ст.47 Конституції України,
ч.3 ст.9 Житлового кодексу України кожен
громадянин має право на житло та ніхто
не може бути обмежений у праві
користування жилим приміщенням.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник
володіє, користується та
розпоряджається своїм майном на
власний розсуд. Власник має право
вчиняти щодо свого майна будь - які дії,
які не суперечать закону. Усім
власникам забезпечуються рівні умови
здійснення своїх прав.

Відповідно до ст. 321 ЦК України право
власності є непорушним. Ніхто не може
бути протиправно позбавлений цього
права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 155 Житлового кодексу УРСР
жилі будинки (квартири), що є у
приватній власності громадян, не може
бути в них вилучено, власника не може
бути позбавлено права користування
жилим будинком (квартирою), крім
випадків, установлених законодавством.

Відповідно до ч.1 ст. 358 ЦК України право
спільної часткової власності
здійснюється співвласниками за їхньою
згодою.

Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 358 ЦК України
співвласники можуть домовитися про
порядок володіння та користування
майном, що є їхньою спільною частковою
власністю. Кожен із співвласників має
право на надання йому у володіння та
користування тієї частини спільного
майна в натурі, яка відповідає його
частці у праві спільної часткової
власності.

У постанові Пленуму Верховного Суду
України від 22 грудня 1995р. "Про судову
практику у справах за позовами про
захист права приватної власності"
зазначено, що у випадку неможливості
виділити сторонам у натурі ізольовані
жилі та інші приміщення з самостійними
виходами, може бути встановлений
порядок користування приміщеннями
квартири.

Спірна квартира не може бути поділена
між співвласниками у натурі, однак для
усунення спорів та конфліктів між
співвласниками можна встановити
порядок користування спільною
частковою власністю.

Враховуючи наявність
постійних конфліктів між сторонами, а
також те, що кімната, площею 17,0 кв.м., не
суттєво є більшою по площі від
ідеальної частки позивачки, є
ізольованою від іншої житлової
кімнати, суд вважає можливим виділити
позивачці у користування вказану
кімнату.

При цьому право власності
відповідача не порушується, так як
вищезазначена кімната не виділяється
позивачці у власність і даним рішенням
не проводиться поділ спірної квартири
між співвласниками у натурі.

Водночас не підлягає задоволенню
вимога позивача про зобов'язання
Комунального підприємства «Господар
Дарницького району міста Києва», ЖЕО №
221 укласти окремий договір про надання
послуг з обслуговування будинку,
споруд та прибудинкових територій,
оскільки останнє брало участь у
розгляді справи як третя особа, а тому
позовна вимога до нього не може бути
задоволена.

Згідно з ч.3 ст. 10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст.
60 ЦПК України кожна сторона повинна
довести ті обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх
позовних вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених ст. 61 цього
Кодексу.

Виходячи з наведеного, суд дійшов
висновку про те, що оскільки виділ
квартири кожному власнику в натурі
неможливий, а встановлення порядку
користування квартирою не порушує
права власності кожного з власників, не
зменшує частки кожного з власників у
спільній власності та є єдиним
вирішенням виниклої між сторонами
конфліктної ситуації, позовні вимоги
щодо визначення порядку користування
жилим приміщенням, а саме кімнату
площею 17,0 кв.м виділити позивачу, а
відповідачу - кімнати площею 12,0 кв.м. та
9,8 кв.м., оскільки такий порядок
користування в квартирі не призведе до
істотного погіршення житлових умов
сторін та не порушить їхні житлові
права є обґрунтованим і таким, що
підлягає задоволенню.

На підставі викладеного,
керуючись ст.ст. 4, 10, 27,31-32, 60, 123, 137, 143-144,
179, 213-215, 224 ЦПК України, ст. ст. 316,319,321,358
ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка
не заявляє самостійних вимог на
предмет спору Комунальне підприємство
«Господар Дарницького району міста
Києва» про встановлення порядку
користування жилим приміщенням -
задовольнити.

Визначити порядок користування
квартирою № АДРЕСА_1 виділивши в
користування:

- ОСОБА_2 кімнату розміром 17,0 кв.м;

- ОСОБА_5 кімнату розміром 12,0 кв.м. та
кімнату розміром 9,8 кв.м.

Місця загального користування
залишити в загальному користуванні
сторін.

Стягнути з ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 на
користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2
(ідентифікаційний номер НОМЕР_1)
судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд протягом
десяти днів з дня його проголошення
шляхом подання апеляційної скарги.
Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

СУДДЯ
О.Р.ЛУЖЕЦЬКА