Номер провадження 2/754/4119/14
Справа № 754/8805/14-ц
У Х В А Л А

Іменем України

18.11.2014 Деснянський районний суд м. Києва
в складі:

головуючого суддіСаламон О.Б.з
участю секретаряСолодухіної
Н.С.розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві заяву
ОСОБА_3 про допуск у справу третьої
особи, яка заявляє самостійні вимоги та
прийняття позову від третьої особи, -

В С Т А
Н О В И В:

У провадженні Деснянського районного
суду перебуває справа за позовом
ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визнання
автомобіля спільним сумісним майном
подружжя та компенсацію 12 частки
автомобіля.

До суду надійшов позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4
та ОСОБА_5 про стягнення
заборгованості, при цьому у позовній
заяві ставить питання про допуск його,
ОСОБА_3, у зазначену вище цивільну
справу в якості третьої особи, яка
заявляє самостійні вимоги з
прийняттям, відповідно, позову від
третьої особи.

Як зазначає ОСОБА_3, його вимоги є
однорідними позовними вимогами, а саме
стягнути заборгованість як зі ОСОБА_4,
так і ОСОБА_5, оскільки отримані ОСОБА_5
від нього у позику кошти вона
використала на інтереси сім»ї, а саме -
сплату кредиту, отриманого на
придбання легкового автомобіля, то
боргові зобов'язання перед позивачем
несуть обидва відповідачі, а не тільки
той із подружжя, хто отримав позику

В силу ст. 123 ЦПК України позов
приймається до спільного розгляду з
первісним позовом, якщо обидва позови
взаємопов'язані і спільний їх розгляд є
доцільним, зокрема, коли вони виникають
з одних правовідносин, або коли вимоги
за позовами можуть зараховуватися, або
коли задоволення зустрічного позову
може виключити повністю або частково
задоволення первісного позову.

Як вбачається з первісного позову
предмет спору є визнання автомобіля
спільним сумісним майном подружжя та
компенсацію 12 частки автомобіля, а
предметом спору у позові ОСОБА_3 є:
стягнення заборгованості за договором
позики.

Тобто, позов третьої особи щодо
предмета спору приймається до
спільного розгляду з первісним
позовом, якщо обидва позови
взаємоповязані і спільний їх розгляд є
доцільним.

Характерною ознакою третіх осіб з
самостійними вимогами є наявність прав
саме на предмет спору.

Має бути спільний предмет, оскільки він
визначається одними і тими ж спірними
матеріальними правовідносинами.
Самостійні вимоги третіх осіб повинні
стосуватися предмета спора. Предмет
спору - це об'єкт спірного
правовідношення, те благо (річ, право,
інше майно), з приводу якого виник спір.

Характерними рисами третіх осіб, які
заявляють самостійні вимоги щодо
предмета спору є: вступ у процес шляхом
подання позовної заяви; можуть
претендувати на весь предмет спору або
на його частину. Вимога первісного
позивача і вимога третьої особи
направлені на один і той же об'єкт
спору, але вони виключають одна одну.

Зокрема, оскільки законодавцем
визначено, що до позову третьої особи з
самостійними вимогами застосовуються
положення ст.ст. 123,125 ЦПК, тому третя
особа має право пред'явити свої вимоги
до початку розгляду справи по суті.

Таким чином, на позови третіх осіб із
самостійними вимогами поширюються
загальні правила пред'явлення позову.

Як вбачається з матеріалів справи, дана
справа слухається по суті, що
підтверджується журналами судових
засідань.

Виходячи з наведеного, суд дійшов
висновку про відмову у допуску третьої
особи з самостійними вимогами та у
прийнятті позову. Зокрема, умовами
прийняття позову третьої особи є також
взаємопов'язаність первісного і позову
третьої особи між собою та доцільність
їх спільного розгляду.

Керуючись ст. ст. 123-124 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у допуску третьої особи
ОСОБА_3 з самостійними вимогами та у
прийнятті позову ОСОБА_3 як третьої
особи з самостійними вимогами до
спільного розгляду та об"єднання в одне
провадження з первісним позовом ОСОБА_4
до ОСОБА_5 про поділ автомобіля.

Повернути позовну заяву ОСОБА_3,
роз'яснивши право звернутися до суду зі
своїми вимогами з додержанням
загальних правил щодо пред'явлення
позову.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського районного суду м.
Києва Саламон О.Б.