Провадження № 2/734/1052/14
Справа №
У Х В А Л А

про залишення
позовної заяви без руху

22 грудня 2014 року

смт. Козелець

Суддя Козелецького районного суду
Чернігівської області Бузунко О.А.,
ознайомившись із позовною заявою
ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини,

в с т а н о в и в:

до Козелецького районного суду
Чернігівської області надійшла
позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ЦПК України суддя
після одержання позовної заяви
з’ясовує чи відповідає вона вимогам,
встановленим ст. 119 цього Кодексу.

Так, згідно зі згаданою статтею позовна
заява повинна містити, зокрема:

- зміст позовних вимог;

- виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Аналіз поданої позовної заяви та
доданих до неї документів дає підстави
суду зробити наступні висновки.

В позовній заяві позивачем зазначено,
що після смерті після смерті матері та
бабусі – ОСОБА_4 залишилося спадкове
майно – житловий будинок № 31 по вул.
Жукова у м. Остер. Проте на виконання
вимог ст. 119 ЦПК України позивач не
вказав, якими доказами підтверджується
факт родинних відносин між ОСОБА_1,
ОСОБА_2 та ОСОБА_4. ОСОБА_2 також не
вказано докази, які підтверджують факт
її проживання зі спадкодавцем на
момент її смерті.

Крім того, позивач, стверджуючи, що
залишилося спадкове майно – житловий
будинок № 31 по вул. Жукова у м. Остер, в
позовній заяві доказів на
підтвердження цього не зазначає.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду з
розгляду цивільних і кримінальних
справ «Про деякі питання юрисдикції
загальних судів та визначення
підсудності цивільних справ» від 1
березня 2013 року N 3 виключну підсудність
встановлено для позовів, що виникають
із приводу нерухомого майна (частина
перша статті 114 ЦПК). Згідно з
положеннями статті 181 ЦК до нерухомого
майна належать: земельні ділянки, а
також об'єкти, розташовані на них,
переміщення яких є неможливим без їх
знецінення та зміни їх призначення.
Наприклад, це позови про право
власності на таке майно; про право
володіння і користування ним (стаття 358
ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у
спільній частковій власності та виділ
частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК);
про поділ нерухомого майна, що є у
спільній сумісній власності та виділ
частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК);
про право користування нерухомим
майном (визначення порядку
користування ним); про право, яке
виникло із договору найму жилого
приміщення, оренди тощо; про визнання
правочину з нерухомістю недійсним; про
звернення стягнення на нерухоме майно -
предмет іпотеки чи застави; розірвання
договору оренди землі; стягнення
орендної плати, якщо спір виник з
приводу нерухомого майна; про усунення
від права на спадкування та визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

Тобто, справи про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини належить розглядати за місцем
знаходження нерухомого майна. Таким
чином, позивачам, на обґрунтування
звернення саме до Козелецького
районного суду Чернігівської області,
слід вказати, якими доказами
підтверджується знаходження майна
спадкодавця на території Козелецького
району.

Крім того, позивачами не вказано
доказів, які підтверджують поважність
причин пропуску строку звернення з
заявами про прийняття спадщини.

Таким чином, подана позовна заява не
відповідає встановленим
законодавствам вимогам, а саме:

- не зазначено доказів, що
підтверджують кожну обставину,
викладену в позовній заяві чи
наявність підстав для звільнення від
доказування,

- не викладено повністю обставини,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали. У випадку неусунення
причин, що стали підставою для
залишення позовної заяви без руху,
заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини – залишити без
руху, встановивши строк для усунення
недоліків – 4 (чотири) дні з дня
отримання копії ухвали.

Суддя Козелецького районного суду

Чернігівської області
ОСОБА_5