Справа № 301/3024/14-ц
У х в а л а

"08" грудня 2014 р.
м. Іршава

Суддя Іршавського районного суду
Закарпатської області Беламут П.М.,
дослідивши форму та зміст позовної
заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа
СГІРФО Іршавського РВ УМВС України в
Закарпатській області про виселення

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з даною
позовною заявою до ОСОБА_2, просить суд
виселити відповідача ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_1, з житлового будинку в с.
Довге, вул. І.Франка, буд. 11, Іршавського
району Закарпатської області, зняти
ОСОБА_2 з реєстрації в будинку № 11 по
вул. І.Франка, с. Довге, Іршавського
району Закарпатської області.

Позовна заява оформлена з порушенням
вимог передбачених ст. 119 ЦПК України, а
саме :

- в позовній заяві позивач як на причину
звернення до суду посилається на
неможливість проживання в одному
будинку з відповідачем, оскільки
відповідач постійно ображає її та її
чоловіка, висловлюється в їх адресу
нецензурними словами, застосовує
фізичну силу, однак до позовної заяви
не додано доказів систематичного
порушення відповідачем правил
співжиття, або доказів того, що
відповідач систематично руйнує чи псує
жиле приміщення, або використовує його
не за призначенням, що робить
неможливим для позивача проживання з
ними в одному будинку, та доказів
застосування до відповідача заходів
громадського впливу, які виявилися
безрезультатними, так як відповідно до
вимог ст. 116 Житлового Кодексу України
якщо наймач, члени його сім'ї або інші
особи, які проживають разом з ним,
систематично руйнують чи псують жиле
приміщення, або використовують його не
за призначенням, або систематичним
порушенням правил соціалістичного
співжиття роблять неможливим для інших
проживання із ними в одній квартирі чи
в одному будинку, а заходи запобігання
і громадського впливу виявились
безрезультатними, виселення винних на
вимогу наймодавця або інших
заінтересованих осіб провадиться без
надання іншого жилого приміщення.
Також відповідно до Постанови Пленуму
Верховного Суду України "Про деякі
питання, що виникли в практиці
застосування судами Житлового кодексу
України" від 12.04.1985, № 2 під заходами
попередження або громадського впливу
маються на увазі, зокрема, заходи
попередження, що застосовуються
судами, прокурорами, органами
внутрішніх справ, адміністративними
комісіями виконкомів, а також заходи
громадського впливу, вжиті на зборах
жильців будинку чи членів ЖБК, трудових
колективів, іншими громадськими
організаціями за місцем роботи або
проживання відповідача. В позовній
заяві як на докази вказано : на
постанову про відмову в порушенні
кримінальної справи від 06.09.2012 року,
згідно якої в порушенні кримінальної
справи за ознаками ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 296 КК
України відносно ОСОБА_2 відмовлено по
мотивах ст. 6 п. 2 КПК України, громадянці
ОСОБА_3 рекомендовано звернутися в суд
із заявою в порядку приватного
звинувачення за ст. 125 КК України; та на
висновок по зверненню ОСОБА_1 від 20.11.2014
року по факту погроз з боку ОСОБА_2
фізичною розправою та замуровуванні
дверей на її будинку, згідно якого
встановлено, що під час дослідчої
перевірки не було добуто даних про
наявність ознак кримінального
правопорушення в діях ОСОБА_2 та ОСОБА_4
та не доведено факт протиправних дій з
їх сторони по відношенню до заявника;

- не викладено обставини, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги та не
зазначено докази про повторне
порушення відповідачами правил
співжиття і що раніше вжиті заходи
попередження або громадського впливу
не дали позитивного результату.

За таких обставин суд вважає, що
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя
особа СГІРФО Іршавського РВ УМВС
України в Закарпатській області про
виселення слід залишити без руху та
надати строк для виправлення
недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст. 121
ч1 ЦПК України ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя
особа СГІРФО Іршавського РВ УМВС
України в Закарпатській області про
виселення – залишити без руху та
надати строк позивачу для виправлення
недоліків позовної заяви, такий строк
не може перевищувати п'яти днів з дня
отримання позивачем копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
П. М. Беламут