Єдиний унікальний номер 205/9248/14-ц
Справа №2/205/4647/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2014 року
м.
Дніпропетровськ

Ленінський районний
суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Шавули В.С.

при секретарі Давиденко Я.Є.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до територіальної громади в
особі Дніпропетровської міської ради,
третя особа:Друга Дніпропетровська
державна нотаріальна контора про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

04 листопада 2014 року позивачка
звернулась до Ленінського районного
суду м. Дніпропетровська із позовом до
територіальної громади в особі
Дніпропетровської міської ради, третя
особа: Друга Дніпропетровська державна
нотаріальна контора про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини (а.с.2-4).

В обґрунтування позовних вимог
зазначила, що квартира АДРЕСА_1, яка
знаходиться на балансі ЖБК №350,
належала її батькам: ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

Членом ЖБК №350 була ОСОБА_3 Пайовий
внесок за квартиру батьки виплатили в
повному обсязі.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4, після
смерті якого відкрилась спадщина на ?
частину вищевказаної квартири, яку
позивачка фактично прийняла, так як
постійно проживала із спадкодавцем.

ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_3 після
її смерті відкрилась спадщина на
частину квартири АДРЕСА_1, на яку
померла мала право, але за життя
документально не оформила та не
зареєструвала своє право власності на
дану квартиру.

Звернувшись в лютому 2014 року до
нотаріальної контори для належного
оформлення спадщини після смерті
батька та матері, позивачка отримала
відмову державного нотаріуса. Щодо
спадщини після смерті батька - їй було
відмовлено так як відсутні
правовстановлюючі документи на
квартиру. Щодо спадщини після смерті
матері - їй було відмовлено у зв'язку із
пропуском встановленого законом
шестимісячного строку для прийняття
спадщини та запропоновано звернутися
до суду для вирішення даного питання.

У встановлений законом строк позивачка
не звернулась до нотаріальної контори
із заявою про прийняття спадщини після
смерті матері, оскільки має
малолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,
який хворіє та вимагає постійного
догляду та періодичного обстеження, а
також лікування, чим постійно
займається саме позивачка, тому
можливості вчасно звернутися до
нотаріуса у позивачки не було.

На підставі викладеного, позивачка
просила суд, визначити їй додатковий
строк в три місяці після набрання
рішенням законної сили для звернення
до нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

В судове засідання позивачка не
з'явилась. Про час та місце судового
розгляду повідомлялась у
встановленому законом порядку. До суду
надала письмову заяву, в якій просила
справу розглядати без своєї
присутності. Позовні вимоги підтримала
в повному обсязі (а.с.34).

Відповідач в особі свого представника
за довіреністю, у судове засідання не
з'явився. Про день, час та місце
судового засідання повідомлявся у
встановленому законом порядку. Про
причини неявки представника у судове
засідання не повідомив. Письмових заяв
про розгляд справи за відсутністю
свого представника до суду не надсилав.

Третя особа - Друга Дніпропетровська
державна нотаріальна контора в особі
свого представника, до суду не
з'явилась. Про день, час та місце
судового засідання повідомлялась у
встановленому законом порядку. Про
причини неявки у судове засідання
свого представника не повідомила.
Письмових заяв про розгляд справи за
відсутністю представника до суду не
надсилала.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, у
разі неявки в судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи в
разі якщо відповідно до положень цього
Кодексу розгляд справи здійснюється
судом за відсутності осіб, які беруть
участь у справі, фіксування судового
процесу за допомогою
звукозаписувального технічного запису
не здійснюється.

За ст.11 ЦПК України, суд розглядає
цивільні справи не інакше за
зверненням фізичних чи юридичних осіб,
поданим відповідно до ЦПК України, в
межах заявлених позовних ними вимог та
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.10 ЦПК України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.59 ЦПК України, обставини
справи, які законом мають бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватися іншими засобами
доказування.

Вибір громадянами способу захисту
своїх прав і свобод від порушень та
протиправних посягань гарантовано ч.4
ст.55, ст.124 Конституції України,
відповідно до якої кожен має право
будь-якими не забороненими законом
засобами захищати свої права і свободи
від порушень і протиправних посягань
та закріплено статтями 7, 12 Загальної
декларації про права людини, ст.13
Конвенції про захист прав і основних
свобод людини, що згідно зі статтею 9
Конституції України є складовою
національного законодавства.

Підставою звернення позивачки із
позовом до суду є захист її особистих
прав та майнових інтересів, пов'язаних
із правом спадкування, у зв'язку із
пропуском строку для прийняття
спадщини.

Суд з'ясувавши обставини спору,
дослідивши їх наданими доказами,
приходить до висновку, що позовні
вимоги підлягають задоволенню з
наступних підстав.

Судом встановлено, що 24 лютого 1973 року
було зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та
ОСОБА_3, про що зроблено актовий запис
№351 (а.с.16).

Позивачка по справі, ОСОБА_1 народилась
ІНФОРМАЦІЯ_4 року у батьків ОСОБА_4 та
ОСОБА_3. Після укладення шлюбу із ОСОБА_6
змінила прізвище на «ОСОБА_1» (а.с.16,18).

Відповідно свідоцтва про розірвання
шлюбу серії НОМЕР_1, шлюб між ОСОБА_4 та
ОСОБА_3 було розірвано 20 червня 1994 року
(а.с.16).

ОСОБА_3 як члену Житлово-будівельного
кооперативу №350 було видано ордер № 323
від 24.09.1984 року на квартиру АДРЕСА_1
(а.с.7,8).

Пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1
було виплачено батьками позивачки у
період з жовтня 1984 року по 1992 року (а.с.9).

Відповідно до ст. 384 ЦК України, член
житлово-будівельного (житлового)
кооперативу має право володіння і
користування, а за згодою кооперативу -
і розпоряджання квартирою, яку він
займає в будинку кооперативу, якщо він
не викупив її. У разі викупу квартири
член житлово-будівельного (житлового)
кооперативу стає її власником.

Так, за змістом ст..ст. 22 Кодексу про
шлюб та сім'ю та ст.. 16 Закону України
«Про власність» (в редакції 1992 року),
майно, нажите подружжям за час шлюбу,
належить їм на праві

спільної сумісної власності. Кожен з
подружжя має рівні права володіння,
користування і розпорядження цим
майном.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4. Після
його смерті позивачка фактично
прийняла спадщину, яка відкрилась
після його смерті, так як на день його
смерті була зареєстрована та проживала
разом із спадкодавцем за адресою:
АДРЕСА_1 (а.с.7,14,15).

ОСОБА_3 з 04.12.2000 року за адресою: АДРЕСА_1
не проживала (а.с.10).

Але, звернувшись до нотаріальної
контори для належного оформлення
спадщини після смерті батька, їй було
відмовлено державним нотаріусом
Другої Дніпропетровської державної
нотаріальної контори (а.с.14).

ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_3 (а.с.6).
Після її смерті відкрилась спадщина на
? частину квартири АДРЕСА_1. Але,
державним нотаріусом позивачці було
роз'яснено, що у зв'язку із пропуском
нею встановленого строку для прийняття
спадщини, який сплинув 18.01.2014 року, їй
необхідно звернутися до суду для
визначення додаткового строку (а.с.5).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України,
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно п.3.3. листа Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних та кримінальних
справ «Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування»
№24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, у разі смерті
члена житлово-будівельного,
садівницького товариства, якщо
спадкодавець повністю вніс пайовий
внесок, але свідоцтво про право
власності не отримав, квартира в
житлово-будівельному кооперативі та
житловий будинок у садівницькому
товаристві входять до складу спадщини.

Встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1,
зареєстровані та проживають ОСОБА_1 та
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.21).

У зв'язку із тим, що малолітній син
позивачки - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,
періодично хворіє та потребує
постійного лікування та догляду з боку
позивачки, у період з 09.01.2014 по 20.01.2014
року перебував на стаціонарному
лікуванні, а в період з 13.01.2014 року по
24.01.2014 року знаходився на обстеженні,
тому вона вчасно не звернулась до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті матері
ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року
(а.с.23,24,25).

Згідно ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України,
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати протягом шести місяців з
часу відкриття спадщини заяву до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ГК України, за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

Таким чином суд, оцінюючи за своїм
внутрішнім переконанням, з позиції
належності, допустимості,
достовірності, а також достатності і
взаємності зв'язку у сукупності надані
позивачкою у підтвердження викладених
доводів докази, приходить до висновку
щодо доведеності поважності причин, за
яких позивачка дійсно пропустила строк
для прийняття спадщини, тому вважає за
можливе надати ОСОБА_1 додатковий строк
для прийняття спадщини, достатній для
звернення в нотаріальну контору із
заявою про прийняття спадщини після
смерті матері ОСОБА_3, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 року, рівний трьом
календарним місяцям з часу набрання
рішенням законної сили.

Вирішуючи питання щодо судових витрат,
відповідно до ст.. 88 ЦПК України, суд
приходить до висновку, що сплачений
позивачкою судовий збір підлягає
відшкодуванню за рахунок відповідача,
а також, з відповідача належить
стягнути на користь держави судовий
збір в сумі 121,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 1216, 1228, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.10,
11, 15, 57-60, ч.1 ст.61, 88, 197, 209, 212, 213-215, 222 ЦПК
України, суд -

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до
територіальної громади в особі
Дніпропетровської міської ради, третя
особа:Друга Дніпропетровська державна
нотаріальна контора про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини, - задовольнити.

Визнати поважною причину пропуску
ОСОБА_1 шестимісячного строку для
звернення до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини після
смерті матері ОСОБА_3, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

ОСОБА_1 для звернення до Другої
Дніпропетровської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті матері
ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року,
надати додатковий строк, рівний трьом
календарним місяцям з часу набрання
рішенням законної сили.

Стягнути з територіальної громади в
особі Дніпропетровської міської ради
на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі
121,80 грн. (сто двадцять одна грн.. 80 коп.).

Стягнути з територіальної громади в
особі Дніпропетровської міської ради
на користь держави судовий збір в сумі
121,80 грн. (сто двадцять одна грн.. 80 коп.).

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які приймали
участь у справі, але не були присутні
під час проголошення рішення, мають
право подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів із дня одержання
копії рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо скаргу про
апеляційне оскарження не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя
В. С. Шавула