overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
печерський районний суд міста києва пр. № 2-5124/14
№ рядка ст. звіту 26 ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2014 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м.
Києва Кирилюк І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до
Публічного акціонерного товариства
Комерційний банк «Фінансова ініціатива» про повернення депозиту, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача.

Позовна заява подана і оформлена у порядку, передбаченому ст.ст. 118 - 120 ЦПК
України.

Підстав для відмови у відкритті провадження у справі або для повернення позовної заяви з наданих суду матеріалів не вбачається.

Як визначено частинами 1, 7 ст. 130 ЦПК
України, попереднє судове засідання проводиться з метою з'ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи Попереднє судове засідання не є обов'язковим. Питання про необхідність його проведення вирішується суддею під час відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали позовної заяви, враховуючи норми чинного законодавства, суд дійшов висновку щодо недоцільності проведення попереднього судового засідання у даній цивільній справі.

Суд роз'яснює, що відповідно до ст. 131
ЦПК України, сторони зобов'язані подати свої докази суду до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Сторони до початку розгляду справи по суті, зобов'язані повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 109, 118-122, 130-131, 156, 210, 293 Цивільного процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Фінансова ініціатива» про повернення депозиту.

Призначити справу до судового розгляду на 10 год. 00 хв. 26 січня 2015 року в приміщенні Печерського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул.
Хрещатик, 42-А, к. 10.

В судове засідання викликати сторони.

Запропонувати відповідачеві подати у судове засідання письмові заперечення на позовну заяву з їх документальним обґрунтуванням.

Зобов'язати сторони повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Копію ухвали направити сторонам. Копію позовної заяви з доданими до неї документами направити відповідачеві.

Учасники судового процесу можуть бути повідомлені про дату, час та місце розгляду справи шляхом отримання
SMS-повідомлень, подавши заявку про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою
SMS-повідомлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду виключно у випадку відкриття провадження у справі з недотриманням правил підсудності.
Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя:
І.В.Кирилюк
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Васильченко О.
В. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної наукової установи
«Інститут інноваційних технологій і змісту освіти» про стягнення заборгованості по заробітній платі, вихідної допомоги та надбавки,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 пред'явила у Подільському районному суді м. Києва позов до
Державної наукової установи «Інститут інноваційних технологій і змісту освіти» про стягнення заборгованості по заробітній платі, вихідної допомоги та надбавки.

Виходячи зі змісту позовної заяви вбачається, що підсудність справи
Подільському районному суду м. Києва визначено позивачем на підставі ч. 2 ст. 109 ЦПК України, якою визначено, що позови до юридичних осіб пред'являються за їх місцезнаходженням.

Разом з цим, ч. 1 ст. 93 ЦК України визначено, місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи
(переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Згідно даних з офіційного вебсайту
Державної наукової установи «Інститут інноваційних технологій і змісту освіти» юридична особа знаходиться за адресою: 03035, м. Київ, вул. Митрополита
Василя Липківського, 36. Зазначена адреса не відноситься до територіальності Подільського району м. Києва.

Якщо при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду (ст. 115 ЦПК України).

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

З урахуванням викладеного, приходжу до висновку про те, що позовну заяву подано з порушенням правил підсудності, а тому вона підлягає поверненню позивачеві для подання до належного суду.

Обставин, які б свідчили про наявність достатніх правових підстав для розгляду справи у Подільському районному суді м. Києва не встановлено, жодних доказів позивачем не надано.

Беручи до уваги те, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у суді, вважаю за необхідне роз'яснити ОСОБА_1 право на звернення за захистом своїх прав до належного суду.

Керуючись ч. 1 ст. 93 ЦК України, ст.ст. 109, 110, 115, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної наукової установи «Інститут інноваційних технологій і змісту освіти» про стягнення заборгованості по заробітній платі, вихідної допомоги та надбавки, повернути позивачеві для подання до належного суду разом із всіма додатками до неї.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяО. В. Васильченко
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2014 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М.
О. ,

при секретарі - Матіос А. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до
ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

По справі призначались судові засідання, однак позивач та представник позивача у судове засідання не з'явилися та від них не надходила заява про розгляд справи за відсутності позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду у зв'язку з наступним.

З матеріалів справи вбачається, що по справі призначалися судові засідання, зокрема 21 листопада 2014 року та 05 грудня 2014 року.

Про розгляд справи 21 листопада 2014 року представник позивача був повідомлений належним чином під розписку (а.с. 37), проте у судове засідання не з'явився, у зв'язку з чим розгляд справи був відкладений на 05 грудня 2014 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Згідно ч. 5 ст. 76 ЦПК України вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі.

У судове засідання 05 грудня 2014 року представник позивача був повідомлений належним чином (а.с. 40), однак повторно не з'явився.

Заява про розгляд справи за його відсутності була подана тільки на судове засідання, яке було призначене на 07 листопада 2014 року.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого представника позивача в судове засідання.

Частиною 2 ст. 207 ЦПК України передбачено, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З огляду на те, що позивач повторно не з'явилася в судове засідання та не подавала заяву про розгляд справи за відсутності її, суд приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 207
ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 207, 210, 293 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

СуддяМ. О. Шаховніна
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Зарицька Ю. Л. , розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа:
Черепинська сільська рада про поділ спільного сумісного майна подружжя нажитого під час шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду з зазначеним вище позовом.

З позовної заяви вбачається, що позовні вимоги в частині поділу майна стосуються нерухомого майна, що в переважній більшості знаходиться в с.
Гатне Києво-Святошинського району та в с. Григорівка, Тетіївського району,
Київської області, що територіально до
Подільського району м. Києва - не відноситься.

Згідно ч. 1 ст. 114 ЦПК України (виключна підсудність), позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Пунктом 4 Постанови Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30.03.2012 р. «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» визначено, що правила статті 114 ЦПК про виключну підсудність застосовуються до позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (наприклад, звернення стягнення на нерухоме майно, передане в заставу іпотечне майно, передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки, визнання договору іпотеки недійсним тощо).

З урахуванням наведеного вище приходжу до висновку про необхідність повернення позовної заяви в зв'язку з тим, що позов не підсудний Подільському районному суду м. Києва.

Згідно вимог ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги. Тому суд вважає за необхідне повернути
ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 3654 грн.

Керуючись ч. 1 ст. 109, ст. 121 ЦПК України та ст. 7 Закону України "Про судовий збір" суддя,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Черепинська сільська рада про поділ спільного сумісного майна подружжя нажитого під час шлюбу - повернути позивачці, роз'яснивши право звернення до належного суду.

Повернути ОСОБА_1 судовий збір в сумі 3654
(три тисячі шістсот п'ятдесят чотири) гривні, сплачений на р/р 0008, МФО 820019 згідно квитанції № N19RL51358 від 03.12.14 р.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Подільський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяЮ. Л. Зарицька
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Богінкевич С. М. , розглянувши заяву ОСОБА_1 до
Публічного акціонерного товариства
«Комерційний банк «Південкомбанк» про видачу судового наказу, -

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулась до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ПАТ «КБ «Південкомбанк» на її користь нараховану їй але невиплачену заробітну плату за період з грудня 2013 року по травень 2014 року всього у розмірі 96 879,95 грн.

Розглянувши матеріали заяви, у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити на підставі наступного.

Відповідно до ст. 96 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, у разі якщо: 1) заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати; 2) заявлено вимогу про компенсацію витрат на проведення розшуку відповідача, боржника, дитини або транспортних засобів боржника; 3) заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості; 4) заявлено вимогу про присудження аліментів на дитину в розмірі тридцяти відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, якщо ця вимога не пов'язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших зацікавлених осіб; 5) заявлено вимогу про повернення вартості товару неналежної якості, якщо є рішення суду, яке набрало законної сили, про встановлення факту продажу товару неналежної якості, ухвалене на користь невизначеного кола споживачів.

Заявником заявлено вимогу про виплату коштів, які знаходяться на банківській платіжній картці, виданій на підставі укладення між нею та ПАТ «КБ
«Південкомбанк» 17.06.2010 року договору
№KS-01-553 про відкриття поточного
(карткового) рахунку, емісію та обслуговування банківської платіжної картки.

Суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо: заявлено вимогу, не передбачено ст. 96
ЦПК України; із заяви і поданих документів вбачається спір про право
(п. 1, п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України).

З урахуванням вищевикладеного приходжу до висновку про необхідність відмови у прийнятті даної заяви про видачу судового наказу.

Відповідно до ч.2 ст.101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у такому випадку має право звернутися з тими самими вимогами в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись, ст.ст.96, 100, 101, 293, 294 ЦПК України ЦПК
України, суд -

У Х В А Л И В :

У прийнятті заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Південкомбанк» про видачу судового наказу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції, шляхом подачі в 5-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяС. М. Богінкевич
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2014 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М.
О. ,

при секретарі - Матіос А. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання відповідача про призначення почеркознавчої експертизи документа у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Подільського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Від ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення по справі почеркознавчої експертизи документа.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню у зв'язку з наступним.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 03 липня 2014 року було призначено почеркознавчу експертизу.

Ухвалу від 03 липня 2014 року про призначення експертизи Київський науково-дослідний інститут судових експертиз залишив без виконання.

У зв'язку з вищевикладеним, суд вважає за необхідне призначити по справі почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Відповідно до ст. 202 ЦПК України суд може зупинити провадження у справі у випадку призначення експертизи на час її проведення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 143-145, 202 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Призначити по справі за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Комерційний банк «Приватбанк» до
ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити
Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від дачі висновку та за дачу завідомо неправдивого висновку за ст. ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експерта поставити питання:

Чи підписана ОСОБА_1 договір від 16 серпня 2006 року.

Витрати по проведенню експертизи покласти на відповідача.

В розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи. № 758/13288/13-ц.

Ухвалу може бути оскаржено до
Апеляційного суду міста Києва у частині зупинення провадження в справі шляхом подання відповідної апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення.

СуддяМ. О. Шаховніна
У Х В А Л А

10 грудня 2014 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б.,

при секретарі - Озерчук Г. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідача про надання строку для примирення по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Подільського районного суду м. Києва знаходиться позовна заява
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій зазначено, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 1999 року, від шлюбу мають синів ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Причиною розлучення позивач зазначає, що протягом останніх шести місяців сторони проживають окремо, шлюбних стосунків фактично не підтримують, відповідач нехтує сімейними цінностями, не приділяє належної уваги родині.

В судовому засіданні позивач позов підтримала.

Відповідач заперечував проти розлучення, заявив клопотання про надання сторонам строку для примирення 6 місяців, оскільки переконаний, що сім»ю можна зберегти, дітям потрібен батько, а рішення дружини про розірвання шлюбу вважає необдуманим, оскільки вважає, що на неї впливають поради нових подруг. Крім того, прожили 15 років разом, але відносини погіршились після того, як вони переїхали проживати півтора року тому до його батьків.

Позивач заперечувала проти надання строку для примирення, оскільки її рішення про розлучення є виваженим, вона не бажає примирятися.

Враховуючи пояснення сторін, зважаючи на те, що відповідач просить надати строк для примирення, сторони на утриманні мають двох неповнолітніх дітей, а також враховуючи положення статті 111 СК України, відповідно до яких суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства, суд вважає можливим надати сторонам строк для примирення 2 місяці.

У відповідності до вимог п.7 ч.1 ст. 201 ЦПК
України суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам строку для примирення.

Керуючись вимогами ст.ст. 111 СК України, ст.ст. 201, ч.5 ст.191, 293 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання відповідача про надання строку для примирення - задовольнити частково.

Надати подружжю ОСОБА_2 строк для примирення 2 місяці.

Справу зупинити на цей строк, тобто до 10 лютого 2015 року.

Справу відкласти на 10 лютого 2015 року, 11-00 год.

Ухвала в частині зупинення може бути оскаржена до Апеляційного суду м.
Києва через Подільський районний суд шляхом подачі Апеляційної скарги протягом 5 діб з моменту проголошення ухвали.

СуддяГ. Б. Супрун
пр. № 2/759/4109/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2014 року Святошинський районний суд м. Києва у складі

головуючого

Миколаєць І.Ю.

при секретарі

Руденко Ю.Ф.

за участю позивачів
ОСОБА_1, ОСОБА_2,

ОСОБА_3,

представника позивачів
ОСОБА_4,

представника відповідача

(Святошинської РДА в м. Києві)
Поліщук Л.Ф.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_3 до Святошинської в м. Києві районної державної адміністрації, третя особа Київська філія № 2 Концерну
"Військторгсервіс" про визнання права користування житловою площею та надання ордеру на житло,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2014 року позивачі звернулись до суду з вищезазначеним позовом, в якому просять: перепланувати квартиру
АДРЕСА_1 шляхом встановлення в кімнаті 15,8 кв.м. гіпсокартонної стіни довжиною 2,5 м. з дверним отвором та продовженням коридору 6,7 кв.м. до дверей кімнати 14,8 кв.м. з метою перетворення двох суміжних кімнат на окремі кімнати; визнати за позивачами право користування наступними приміщеннями даної квартири: ОСОБА_1 - кімнатою 14,8 кв.м., ОСОБА_2 - кімнатою 15,8 кв.м., ОСОБА_3 - кімнатою 10 кв.м.; зобов»язати
Святошинську РДА в м. Києві видати позивачам ордери на вищезазначені житлові кімнати.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 02.04.2014 року (справа № 2/759/2355/14) позовні вимоги позивачів були роз»єднано.

В результаті авто розподілу справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
Святошинської в м. Києві районної державної адміністрації, третя особа
Київська філія № 2 Концерну
"Військторгсервіс" про визнання права користування житловою площею та надання ордеру на окрему кімнату передано судді Миколаєць І.Ю.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10.12.2014 р. залишено без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Святошинської в м. Києві районної державної адміністрації, третя особа
Київська філія № 2 Концерну
"Військторгсервіс" про визнання права користування житловою площею та надання ордеру на окрему кімнату.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі в справі також за клопотанням сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, або з ініціативи суду.

Суд вважає за доцільне залучити до участі в справі у якості третіх осіб без самостійних вимог ОСОБА_1 та
ОСОБА_2, оскільки останні проживають в
АДРЕСА_1, а рішення в справі може вплинути на їх права та обов'язки.

На підставі викладеного, керуючись ст. 35 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залучити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до участі у справі за позовом ОСОБА_3 до
Святошинської в м. Києві районної державної адміністрації, третя особа
Київська філія № 2 Концерну
"Військторгсервіс" про визнання права користування житловою площею та надання ордеру на житло у якості третіх осіб без самостійних вимог.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: