Справа № 639/4252/14-ц
№2/639/1414/2014
РІШЕННЯ

Іменем України

2 грудня 2014 року Жовтневий районний
суд м. Харкова

у складі: головуючого судді
Іванової І.В.

за участю секретаря
Тущенко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Харкові цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до
Харківської міської ради, ОСОБА_2 про
визнання права власності у порядку
спадкування за законом, зустрічного
позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання
права власності у порядку спадкування
за законом , суд-

Встановив:

19 травня 2014 року ОСОБА_1 звернулась до
суду з позовом до Харківської
міської ради про встановлення фактів,
що мають юридичне значення та визнання
права власності на 1/4 частину
домоволодіння, розташоване за адресою:
АДРЕСА_1, в порядку спадкування за
законом після смерті ОСОБА_3, ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5, ОСОБА_6.

17 жовтня 2014 року ОСОБА_1 уточнила свої
позовні вимоги, пред'явивши такі до
Харківської міської ради та ОСОБА_2

13 листопада 2014 року ОСОБА_2 звернулась
до суду із зустрічним позовом про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення, та визнання права власності
на 1/4 частину домоволодіння,
розташоване за адресою: АДРЕСА_1.

В обґрунтування своїх позовних вимог
позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та
позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2,
посилаються на те, що вони є доньками
ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та
ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, та
онуками ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4
і ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3. До
спадкового майна, яке залишилось після
смерті ОСОБА_3 / їх дід/ , в тому числі
відноситься ? частина житлового
будинку АДРЕСА_1, який згідно
посвідчення Червоно-Баварського
житлоуправління від 26.06.1940 року ,
належав у рівних частках /по ? частині /
кожному: ОСОБА_3 та ОСОБА_5. Після смерті
батька, ОСОБА_5 /померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в
м. Харкові/ відкривалась спадщина та їх
матір ОСОБА_6 оформила на себе
свідоцтво про право на спадщину на ?
частину житлового будинку АДРЕСА_1. В
той же час їх матір , ОСОБА_6 не
здійснила оформлення на своє ім'я право
власності на іншу ? частину житлового
будинку АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_3
Після смерті матері ОСОБА_6, вони без
будь-яких суперечок між собою за
взаємною згодою оформили на своє ім'я
свідоцтво про право на спадщину за
законом та кожна зареєстрували право
власності на ? житлового будинку
АДРЕСА_1, після смерті матері ОСОБА_6,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. Інша ? частина
цього житлового будинку досі є
зареєстрованою на ім'я ОСОБА_3, їх діда.
Оформити зазначену частину
домоволодіння в нотаріальному
порядку у них немає можливості в
зв'язку з тим, що відсутні достатні для
нотаріуса відомості про місце
проживання ОСОБА_3 станом на день його
смерті, ІНФОРМАЦІЯ_4 та місце відкриття
спадщини.

У судовому засіданні позивачка за
первісним позовом ОСОБА_1 та
представник позивачки за зустрічним
позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_7 позовні вимоги
підтримали у повному обсязі, не
заперечували проти первісного та
зустрічного позову та надали пояснення
відповідні вищенаведеному.

Представник позивача - Харківської
міської ради у судове засідання не
з'явися , належним чином повідомлений
про час та місце розгляду справи, про що
свідчить телефонограма, 26 вересня 2014
року надав письмові пояснення , в яких
зазначив, що ОСОБА_1 не надала достатньо
доказів в підтвердження свого позову
та просив розглядати справу за його
відсутністю, прийняти законне та
обґрунтоване рішення , яке не буде
порушувати права третіх осіб, з
урахуванням інформації щодо усіх
спадкоємців зазначеного майна ,
відкритих спадкових справ, існуючих
заповітів, а також можливих звернень
інших осіб, які звертались із заявами
про прийняття спадщини або про
відмову від неї. /а.с.56-57/.

Суд, вислухав пояснення сторін та їх
представників , дослідивши матеріали
справи, вважає, що позовні вимоги за
первісним та зустрічним позовами
обґрунтовані та підлягають
задоволенню, входячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 60 ЦПК
України, кожна сторона зобов'язана
довести та обставини, на які вона
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень, крім випадків ,
встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Як зазначив у позовній заяві первісний
позивач ОСОБА_1, вона звернулась до суду
з вказаним вище позовом, оскільки 5-ю
ХДНК, їй було відмовлено у видачі
свідоцтва про право власності на 1/4
житлового будинку з надвірними
будівлями за адресою: АДРЕСА_1 у порядку
спадкування за законом після смерті її
матері ОСОБА_6, діда ОСОБА_3, бабки
ОСОБА_4, в зв'язку з відсутністю
документів, що підтверджують місце
відкриття спадщини, місце проживання
на момент смерті її діда ОСОБА_3 на
ІНФОРМАЦІЯ_4 та запропоновано
звернутися з позовом до суду.

Відмова позивачу у видачі вказаного
вище свідоцтва , підтверджується
листом 5-ї ХДНК від 25 лютого 2014 року за
№ 598 /а.с.17/.

Як зазначила у зустрічній позовній
заяві ОСОБА_2, вона звернулась до суду з
вказаним вище позовом, оскільки 5-ю ХДНК
їй також було відмовлено у видачі
свідоцтва про право власності на 1/4
частину вищевказаного житлового
будинку з тих же підстав.

Позивачка ОСОБА_1 та відповідач, вона ж
позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2. є
рідними сестрами, доньками ОСОБА_6,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_5,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, та онуками
ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 і ОСОБА_4,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Як вбачається з відомостей, що надійшли
з КП "Харківське міське бюро технічної
інвентаризації ", реєстраційної служби
Харківського міського управління
юстиції, на даний час за ОСОБА_3
обліковується та зареєстровано право
власності ? частина житлового будинку
АДРЕСА_1 відповідно до посвідчення
Червоно-Баварського житлоуправління
від 26.06.1940 року .

Після смерті батька сторін у справі -
ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.
Харкові відкривалась спадщина та мати
ОСОБА_1 і ОСОБА_2, ОСОБА_6 оформила на
себе свідоцтво про право на спадщину на
? частину вищевказаного житлового
будинку, після смерті ОСОБА_5,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Харкові.

Мати ОСОБА_1 та ОСОБА_2, ОСОБА_6 не
отримала свідоцтво про право власності
на іншу ? частину вищевказаного
будинку , після смерті ОСОБА_3.

Після смерті матері ОСОБА_6 -
ОСОБА_2 та її рідна сестра ОСОБА_1
отримали свідоцтво про право на
спадщину за законом на ? частину
вищевказаного житлового будинку.

Інша ? частина житлового будинку
АДРЕСА_1 належить на праві власності та
зареєстрована на ім'я діда сторін у
справі , ОСОБА_3, та є спадковим майном.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перебували у
зареєстрованому шлюбі.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_3 , дід
сторін у справі.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4 ,
бабка сторін у справі.

На момент смерті, ОСОБА_3 постійно
мешкав у спадковому будинку разом із
сином ОСОБА_5 та дружиною ОСОБА_4

У ОСОБА_3 та ОСОБА_4 виникла
спільна сумісна власність на ? частину
вищевказаного житлового будинку. Так
зазначена ? частина житлового будинку
була зареєстрована на ОСОБА_3, дід
позивачки, згідно посвідчення
Червоно-Баварського житлоуправління
від 26.06.1940р. Дід Позивачки перебував у
шлюбі з бабкою - ОСОБА_4. Отже в порядку
ст..125 Кодексу законів про сім'ю, опіку,
шлюб і акти громадянського стану
Української РСР (ЗУ УРСР, 1926 р., N 67 - 69, ст.
440) у діда та бабки позивачки виникла
спільна сумісна власність відносно
цієї ? частини житлового будинку. Таким
чином, за життя ОСОБА_3 та ОСОБА_4
кожному з них належало по ?
вищевказаного житлового будинку.

Після смерті діда сторін у справі
, ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4
відкрилась спадщина у вигляді ?
будинку за вищевказаною адресою.

Суд вважає доведеним та
встановленим факт, що місцем відкриття
спадщини після смерті ОСОБА_3 є
місцезнаходження житлового будинку -
АДРЕСА_1, виходячи з наступного.

Відповідно до примітки до ст..431 ЦК УРСР,
1922р. вбачається, що місцем відкриття
спадщини вважається останнє місце
проживання спадкодавця.

Відповідно до ст..11 ЦК УРСР, 1922 року
вбачається, що місцем проживання
визнається те місце, де особа через
свою працю, постійні заняття або
знаходження свого майна має постійну
або переважну осілість.

Таким чином, за відсутності відомостей
щодо прописки, реєстрації місця
проживання ОСОБА_3 за будь-якою іншою
адресою, наявністю достовірних
відомостей про місце знаходження його
нерухомого майна - частини житлового
будинку, наявності відомостей про
місце проживання членів його сім'ї -
сина ОСОБА_5 та дружини ОСОБА_4 в
зазначеному будинку, суд приходить до
висновку, що спадкодавець ОСОБА_3 на
момент смерті мав постійну осілість за
адресою: АДРЕСА_1, отже зазначена адреса
є місцем його проживання.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає
доведеним факт постійного проживання
ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 разом з
ОСОБА_5, ОСОБА_4 на час відкриття
спадщини за адресою: АДРЕСА_1 А також
суд вважає доведеним факт прийняття
спадщини у рівних частках ОСОБА_5 і
ОСОБА_4 після смерті ОСОБА_3, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_4.

Після смерті, ОСОБА_3, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_4, його спадкоємцями в
порядку спадкування за законом були:
дружина ОСОБА_4 (свідоцтво про
реєстрацію шлюбу не збереглось, шлюб
реєструвався до 1917 року) і син, ОСОБА_5.
Кожний з них своє право власності на
спадкове майно не оформляв. Правова
підстава спадкування: ст.ст.416, 418, 419 ЦК
УРСР, 1922 року.

На момент смерті дід, ОСОБА_3
постійно мешкав у спадковому будинку
разом із сином ОСОБА_5, дружиною ОСОБА_4

Відповідно до ст. 429 ЦК УРСР, 1922
року «Якщо спадкоємець, присутній в
місці відкриття спадщини, на протязі
трьох місяців з дня її відкриття не
заявить належному нотаріальному
органу про відмовлення від спадщини,
він вважається таким, що прийняв її».

Відомості про спадкові справи,
заяви про відмову від прийняття
спадщини, оформлення свідоцтв про
право на спадщину після смерті діда
ОСОБА_3 згідно повідомлення
Харківського обласного державного
нотаріального архіву - не заводились.

Отже, за вказаних правових норм ЦК УРСР,
1922 року , ст..125 Кодексу законів про
сім'ю, опіку, шлюб і акти громадянського
стану Української РСР та з урахуванням
відомостей Харківського обласного
державного нотаріального архіву
батько, ОСОБА_5, та бабка ОСОБА_4
фактично прийняли спадщину після
смерті ОСОБА_3 в рівних частках, по ? від
? частини вказаного житлового будинку,
належної померлому, однак своє право не
оформили. При цьому також залишалась
неоформленою ? частина будинку на ім'я
бабки сторін у справі , ОСОБА_4, як на
частину у спільній власності подружжя.

Після смерті бабки, ОСОБА_4,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 спадкова справа
не заводилась. Наявний в той час єдиний
спадкоємець за законом, син померлої -
ОСОБА_5, батько сторін у справі , своє
право спадщини після її смерті не
оформляв. Інших спадкоємців не було. З
урахуванням факту відсутності відмови
від спадщини - ОСОБА_5 після смерті
своєї матері та батька фактично
вважається єдиним спадкоємцем
житлового будинку АДРЕСА_1, з них ?
частина є неоформленими (1/8 не
оформлена після смерті ОСОБА_3 в
порядку спадкування його сином -
ОСОБА_5, ? не оформлена ОСОБА_4 в порядку
спільної власності подружжя, 1/8 не
оформлена після смерті ОСОБА_3 в
порядку спадкування його дружиною -
ОСОБА_4.).

Після смерті батька сторін у
справі , ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2
в м.Харкові, своє право на спадщину
реалізувала тільки мати сторін у
справі - ОСОБА_6. Доньки померлого,
сторони у справі , рідні сестри,
відмовились від спадщини на її користь.
При цьому знову-таки мати позивачки,
ОСОБА_6 фактично після смерті свого
чоловіка ОСОБА_5, мала право на спадщину
на весь будинок, а оформила тільки на ?
частину.

? частина спадкового будинку
залишилась неоформленою.

Після смерті матері, ОСОБА_6, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1, право на спадщину після її
смерті реалізували її доньки, онуки
ОСОБА_3, сторони у справі та отримали
свідоцтво про право на спадщину за
законом - кожна по ? від ? частини
вищевказаного житлового будинку.

Родинність відносин ОСОБА_6, ОСОБА_1,
ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвами
про народження, свідоцтвами про
реєстрацію шлюбу. Крім того, зазначена
родинність відносин перевірена в
нотаріальному порядку на підставі чого
видавались свідоцтва про право на
спадщину.

При цьому ? частина вищевказаного
спадкового будинку залишилась
неоформленою.

Отже, в даний час у ОСОБА_1 і ОСОБА_2
залишається неоформленою кожною з них
по ? від ? частини житлового будинку
АДРЕСА_1, які в порядку спільної
сумісної власності і в порядку
спадкування за законом після смерті
діда ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4,
декілька разів переходили наступним
чином.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Харкові,
що підтверджується свідоцтвом про
смерть, оригінал якого досліджений в
судовому засіданні, копія приєднана до
матеріалів справи.

На підставі ст.ст.416, 418, 420 ЦК УРСР, 1922
року в рівних частках по 1/8 (? від ?)
частин вищевказаного будинку в порядку
спадкування за законом перейшло до
ОСОБА_4 і ОСОБА_5. При цьому ? (1/2 від ? в
порядку ст..125 Кодексу про сім'ю і опіку
УРСР, 1926) були неоформленими на ім'я
бабки - ОСОБА_4 Отже після смерті діда,
ОСОБА_3 права на спадкове майно було
поділено наступним чином: ОСОБА_5 (1/8 + ?)
і ОСОБА_4 (1/8 + ?).

Родинність відносин між спадкодавцем
ОСОБА_3, ОСОБА_4 і ОСОБА_5
підтверджується свідоцтвом про
народження ОСОБА_5, записами в
будинковій книзі, оригінал яких
досліджені в судовому засіданні, копії
приєднані до матеріалів справи.

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м.Харкові,
що підтверджується свідоцтвом про
смерть, оригінал якого досліджений в
судовому засіданні, копія приєднана до
матеріалів справи.

Після смерті ОСОБА_4 спадкове майно,
частини вищевказаного житлового
будинку перейшли повністю до ОСОБА_5,
батька сторін у справі , в порядку
спадкування за законом після смерті
його батька, ОСОБА_3 і матері ОСОБА_4, на
підставі ст.ст.524-527, 529 ЦК УРСР, 1963р.
Таким чином, після смерті ОСОБА_4 право
на спадкове майно було повністю
зосереджено у ОСОБА_5 (1/8 + ? + 1/8 + ? ).

Родинність відносин між ОСОБА_4 та її
сином, ОСОБА_5 підтверджується
свідоцтвом про народження ОСОБА_5, ,
оригінал якого досліджений в судовому
засіданні, копія приєднана до
матеріалів справи. Факт прийняття
спадщини ОСОБА_5 після смерті його
матері ОСОБА_4 підтверджується
записами в будинковій книзі, згідно
яких вбачається наявність одного місця
проживання спадкодавця і спадкоємця.
Відсутність заяв про відмову від
спадщини, відсутність реєстрації
спадкових справ підтверджується
відповіддю з 5-ї державної нотаріальної
контори, оригінал якого досліджений в
судовому засіданні, копія приєднана до
матеріалів справи.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Харкові,
що підтверджується свідоцтвом про
смерть, оригінал якого досліджений в
судовому засіданні, копія приєднана до
матеріалів справи.

Після його смерті спадкове майно в
порядку спадкування за законом
перейшло до його дружини, ОСОБА_6,
матері сторін у справі . Фактично
оформлено було тільки ? частина
спадкового майна, яка була
зареєстрована за ОСОБА_5 Інша ? частина,
що була оформлена на ОСОБА_3, не була
оформлена за правовстановлюючими
документами. Правова підстава
спадкування - на підставі ст.ст.524-527, 529
ЦК УРСР, 1963 року,

Родинність відносин, факт
прийняття та оформлення спадщини
підтверджується свідоцтвом про
реєстрацію шлюбу, записами в свідоцтві
про право власності на спадщину,
записами в будинковій книзі, оригінали
та нотаріальна копія зі справ
нотаріуса, які досліджені в судовому
засіданні, копії приєднані до
матеріалів справи.

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про смерть,
оригінал якого досліджений в судовому
засіданні, копія приєднана до
матеріалів справи. Після її смерті, в
порядку спадкування за законом, право
на спадкове майно в рівних частках
перейшло до її доньок, ОСОБА_1 і ОСОБА_2.

Родинність відносин, факт
прийняття спадщини сторонами у справі
підтверджується свідоцтвами про
народження, свідоцтвами про реєстрацію
шлюбу, свідоцтвами про право на
спадщину за законом, записами в
будинковій книзі, оригінали та
нотаріальна копія зі справ нотаріуса
яких досліджені в судовому засіданні,
копії приєднані до матеріалів справи.

Позивачка за первісним позовом ОСОБА_1
та позивачка за зустрічним позовом
ОСОБА_2 оформили на себе кожна тільки по
? вищевказаного житлового будинку.
Правова підстава спадкування - на
підставі ст.ст. 524-527, 529 ЦК УРСР, 1963р. В
той же час залишилась неоформленими
права на спадщину відносно тієї
частини, яке й досі обліковується за
ОСОБА_3.

Відповідно до ст..125 Кодексу
законів про сім'ю, опіку, шлюб і акти
громадянського стану Української РСР
(ЗУ УРСР, 1926 р., N 67 - 69, ст. 440) встановлено
наступне: «Имущество, приобретенное
супругами работой в период
зарегистрированного брака, считается
принадлежащим обоим супругам на
началах общей собственности. Размер
принадлежащей каждому из супругов
части в случае спора определяется
судом».

Відповідно до ст. 416,418,419,420 ЦК УРСР 1922р.
встановлено наступне:

Допускається спадкоємство за законом і
за заповітом згідно з нижченаведеними
статтями ; спадкоємцями за законом є
діти (в тому числі усиновлені), дружина
та непрацездатні батьки померлого, а
також інші непрацездатні, які
перебували на утриманні померлого не
менше одного року до його смерті; якщо
хто-небудь з дітей спадкодавця помре до
відкриття спадщини, його спадкова
частка переходить до його дітей (внуків
спадкодавця), а в разі їх смерті - до їх
дітей (правнуків спадкодавця); в разі
відсутності зазначених спадкоємців
або неприйняття ними спадщини,
спадкоємцями за законом є працездатні
батьки, а при їх відсутності - брати і
сестри померлого.

Спадкоємство за законом має місце в
усіх випадках, коли і оскільки його не
змінено в заповіті ; при одержуванні
спадщини за законом спадкове майно
ділиться на рівні частки між особами,
закликаними до одержання спадщини в
порядку черговості, зазначеної в
першій та третій частині ст. 418.Внуки і
правнуки спадкодавця ділять між собою
нарівно ту частку, яка належала б їх
померлому родителю.

Аналізуючи вищенаведене, суд дійшов до
висновку про обґрунтованість позовних
вимог позивачів за первісним та
зустрічним позовами та такими, що
підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 3,4, 8,10,15,60,209,212-215,218 ЦПК
України, ст.ст. 416,418,419,420 ЦК УРСР в
редакції 1922 року, ст.ст. 524,525,526,527,529,548 ЦК
України в редакції 1963 року , ст. 328,392 ЦК
України в редакції 2004 року , суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 та зустрічний позов
ОСОБА_2 задовольнити .

Визнати факт постійного
проживання ОСОБА_3 , померлого
ІНФОРМАЦІЯ_4 разом з ОСОБА_5, ОСОБА_4 на
час відкриття спадщини за адресою
АДРЕСА_1

Визнати факт прийняття спадщини у
рівних частках ОСОБА_5 і ОСОБА_4 після
смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності
на ? частину житлового будинку
АДРЕСА_1 , що в цілому складається з
житлового будинку літер А-1 житловою
площею 24,8 кв. м., загальною площею 62,3 кв.
м. , в порядку спадкування за законом
після смерті ОСОБА_3, ОСОБА_4 , ОСОБА_5,
ОСОБА_6.

Визнати за ОСОБА_2 право
власності на ? частину житлового
будинку АДРЕСА_1 , що в цілому
складається з житлового будинку літер
А-1 житловою площею 24,8 кв. м., загальною
площею 62,3 кв. м. , в порядку спадкування
за законом після смерті ОСОБА_3, ОСОБА_4
, ОСОБА_5, ОСОБА_6.

Рішення може бути оскаржене особами,
які брали участь у розгляді справи до
апеляційного суду Харківської області
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення шляхом подання
апеляційної скарги через Жовтневий
районний суд м. Харкова. Особами, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, може
бути подана апеляційна скарга протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
Іванова І.В.