Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"03" грудня 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва

в складі: головуючого судді
Ластовки Н.Д.,

при секретарі

Фузік Г.В.,

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в приміщенні
Дніпровського районного суду міста
Києва цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Київської міської ради про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з
позовом, в якому просила встановити їй
додатковий строк для прийняття
спадщини після смерті бабусі - ОСОБА_2
терміном у один місяць, мотивуючи свої
вимоги тим, що після смерті ОСОБА_2, її
бабусі, відкрилася спадщина на ?
частину квартири АДРЕСА_1. Про те, що
після смерті бабусі спадщина не
приймалась, спадкова справа не
заводилась вона дізналась коли
звернулась до нотаріуса із заявою про
прийняття спадщини після смерті дідуся
ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 р. Вона
вважала, що після смерті бабусі мав
право на спадкування дідусь ОСОБА_3.
Батько позивачки помер ще в 2000 р. Жодних
заяв про прийняття спадщини до
нотаріальної контори не надходило.
Тому, вона змушена звертатись до суду з
даним позовом про встановлення їй
додаткового строку на прийняття
спадщини після смерті своєї бабусі
ОСОБА_2, оскільки, у інший спосіб вона не
може захистити свої спадкові права.

Від представника позивача до початку
судового розгляду справи надійшла
заява про розгляд справи у її
відсутність, позовні вимоги просила
задовольнити в повному обсязі, проти
ухвалення заочного рішення не
заперечила.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, про час та місце розгляду
справи повідомлявся належним чином,
причини неявки суд не повідомив.
Клопотань про відкладення розгляду
справи, або про розгляд справи за
відсутності відповідача останній до
суду не надсилав.

Оскільки представник позивача не
заперечує проти заочного розгляду
справи, а відповідач належним чином
повідомлений про день та час розгляду
справи, суд вважає за можливе провести
заочний розгляд справи. Крім того, у
відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши докази, що містяться в
матеріалах справи, приходить до
висновку, що позовні вимоги підлягають
задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Цивільного
процесуального кодексу України, кожна
особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом, звернутися
до суду за захистом своїх порушених,
невизнаних або оспорюваних прав,
свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Цивільного
процесуального кодексу України, суди
розглядають у порядку цивільного
судочинства справи щодо захисту
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів, що виникають
із цивільних, житлових, земельних,
сімейних, трудових відносин, інших
відносин, крім випадків, коли розгляд
таких справ проводиться за правилами
іншого судочинства.

Судом встановлено, що позивач після
одруження змінила своє дівоче прізвище
«ОСОБА_1» на «ОСОБА_1», що
підтверджується свідоцтвом про
одруження, виданим Києво-Святошинським
районним управлінням юстиції
Київської області 25 листопада 2006 р.,
актовий запис № 175. (а.с.11).

Батько позивачки - ОСОБА_4, помер
ІНФОРМАЦІЯ_2 р., що підтверджується
свідоцтвом про смерть, виданим
Відділом реєстрації актів цивільного
стану Дарницького районного
управління юстиції в м. Києві, актовий
запис № 481. (а.с.13).

Бабуся позивачки (мати її батька) -
ОСОБА_2, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 р., що
підтверджується свідоцтвом про смерть,
виданим Відділом реєстрації актів
цивільного стану Дніпровського
районного управління юстиції в м.
Києві, актовий запис № 1123. (а.с. 14)

Дідусь позивачки - ОСОБА_3, помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 р., що підтверджується
свідоцтвом про смерть, виданим
Відділом реєстрації актів цивільного
стану Дарницького районного
управління юстиції у м. Києві, актовий
запис № 880. (а.с.15)

Відповідно до ст. 1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживає постійно із спадкодавцем,
має подати до нотаріальної контори
заяву про прийняття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що
спадкоємцем за законом після померлої
ОСОБА_2, в порядку представлення, є її
онука - ОСОБА_1, однак нею пропущено
шестимісячний строк, встановлений
законодавством для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Відповідно до абз. 1 п. 5 постанови
Пленуму Верховного Суду України «Про
практику розгляду судами справ про
спадкування» часом відкриття спадщини
визнається день смерті спадкодавця.

Згідно частини третьої ст.1272
Цивільного кодексу України, за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

Якщо у відношенні до особи, яка
пропустила строк для прийняття
спадщини, не надійшла до державної
нотаріальної контори, за місцем
відкриття спадщини, письмова згода про
прийняття цією особою спадщини хоча б
від одного із спадкоємців, які прийняли
спадщину, або якщо ні один із
потенційних спадкоємців не прийняв
спадщину - спадкоємець, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини має право звернутися
до суду з позовною заявою про
визначення додаткового строку,
достатнього для подання заяви про
прийняття спадщини, що урегульовано ч. 3
ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Як роз'яснено в пункті 24 Постанови
Пленуму Верховного Суду України за №7
від 30 травня 2008 року «Про судову
практику у справах про спадкування»,
вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як вбачається з матеріалів справи,
позивач у визначений законодавством
шестимісячний строк не звернулася до
нотаріальної контори для прийняття
спадщини за законом після смерті
бабусі ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3
р., оскільки вважала, що її дідусь
прийняв спадщину після смерті бабусі.

Оцінивши зібрані по справі докази в їх
сукупності, суд вважає, що причини, які
перешкоджали позивачці своєчасно
звернутись із заявою про прийняття
спадщини є поважними, спір на спадкове
майно серед інших спадкоємців
відсутній, а тому позовні вимоги
позивачки підлягають задоволенню.

Керуючись Постановою Пленуму
Верховного Суду України за №7 від 30
травня 2008 року «Про судову практику у
справах про спадкування», ст. ст. 1216-1221,
1261, 1266, 1272 Цивільного кодексу України,
ст.ст. ст.ст. 3, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 208, 209, 212-215,
218, 223, 224-226, 232-233, 294 Цивільного
процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1, ідентифікаційний
код НОМЕР_1 як спадкоємцю після
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 р. ОСОБА_2,
додатковий місячний строк для подання
заяви про прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана протягом десяти днів з його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
Дніпровським районним судом м. Києва за
письмовою заявою відповідача про
перегляд заочного рішення, яка може
бути подана протягом десяти днів з дня
отримання його копії.

С у д д я: