overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА провадження №
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2014 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Дубаса
В.А.,

при секретарі - Ридзель О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві позовну заяву публічного акціонерного товариства «Альфа Банк» до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, про стягнення заборгованості за договором кредиту, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться згадана цивільна справа про стягнення заборгованості за договором кредиту.

Представник ПАТ «Альфа Банк» у судове засідання не з»явився, однак надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи у відсутність представника позивача, позовні вимоги просив задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про те, що справу необхідно передати на розгляд до
Згурівського районного суду Київської області виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що предметом спору у цивільній справі є стягнення з відповідача ОСОБА_2 на користь банку заборгованості у сумі 375 409 грн. 53 коп., яка виникла з договору кредиту від 19.01.2011 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Як вбачається з відповіді адресно-довідкового підрозділу ГУДМС у м. Києві відповідач ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований у АДРЕСА_1, що територіально відноситься до
Згурівського району Київської області.

Водночас суд не вбачає підстав для застосування ст. 110 ЦПК України та визначення підсудності справи за вибором позивача ПАТ «Альфа Банк», оскільки пред»явлений позов не включений до переліку позовів (справ), що можуть бути пред»явлені до суду за вибором позивача.

Також відсутні підстави для застосування приписів ст. 114 ЦПК
України (виключна підсудність).

Згідно зі ст. 116 ч. 1 п. 2 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності.

Враховуючи викладене та керуючись ч. 1 ст. 116 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Справу за позовом публічного акціонерного товариства «Альфа Банк» до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3, про стягнення заборгованості за договором кредиту передати на розгляд до
Згурівського районного суду Київської області (07600, Київська обл., смт
Згурівка, вул. Українська, 43).

.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
Номер провадження 2/754/6577/14
У Х В А Л А

Іменем України

03.12.2014 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва СЕНЮТА В.О., розглянувши матеріали за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ПАТ «Дельта Банк» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача
ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Деснянського районного суду м.
Києва від 13.11.2014 року позовна заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України.

У п. 26 постанови Пленуму Вищого
Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Проте письмові матеріали справи містять платіжне доручення від 08.09.2014 року, на якому відсутня відмітка про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету
України.

Вище вказана ухвала була отримана 24.11.2014 року про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Оскільки позивачем недоліки по ухвалі суду не усунуті, вимоги ухвали не виконані, тому позовна заява підлягає поверненню.

Відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - визнати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її отримання, шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА провадження №
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" вересня 2014 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ЛЕОНТЮК Л.К., розглянувши в місті Києві матеріали цивільної справи та перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118-121 ЦПК
України у справі за позовом ОСОБА_2 до
Відкритого акціонерного товариства національної страхової компанії
"Оранта" про стягнення страхового відшкодування , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Відкритого акціонерного товариства національної страхової компанії "Оранта" про стягнення страхового відшкодування.

Матеріали цивільної справи надійшли до загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва (м. Київ, вул.
О.Кошиця, 5-а) за вх. № 43631 від 24.09.2014 року і передані судді для вирішення питання про відкриття провадження у справі у приміщенні суду (по вул.
Севастопольській, 14), що підтверджується даними контрольного журналу № 741 від 29.09.2014 року.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме позивач не надав поліс обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності та інші документи які підтверджують страхування автотранспорту, відсутній звіт про пошкодження автотранспорту та сума відновлюваного ремонту.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому
ЦПК України.

Позовна заява руху не підлягає, так як не відповідає вимогам статті 119 ЦПК
України, а саме, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до
Відкритого акціонерного товариства національної страхової компанії
"Оранта" про стягнення страхового відшкодування - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати п'яти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити заявнику, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ
Л.К. ЛЕОНТЮК
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2014 року cуддя Печерського районного суду м.Києва Литвинова І. В., розглянувши матеріали заяви
Публічного акціонерного товариства
«Київгаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за споживання природного газу, -

В С Т А Н О В И В:

Представник ПАТ «Київгаз» Шимко Л. М. звернулася до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за споживання природного газу, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 96
ЦПК України.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23.12.2011, судовий наказ може бути виданий за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Відсутність документів, що підтверджують наявність суб'єктного права у заявника, документів, що підтверджують порушення суб'єктного права, або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, вказує на наявність спору про право.

Отже, судом видаються судові накази у разі відсутності між сторонами спору про право, що підтверджуються наявністю письмового договору про надання послуг, доказів виникнення боргу та його розмірів, а також за наявності документів, які вказують на правильність і безспірність розрахунків з застосуванням тарифів на відповідні послуги.

Однак представником заявника не надано документів, що вказують на безспірність боргу, зокрема, не надано доказів отримання споживачем повідомлень про укладення договору та попереджень про відключення від газопостачання, не надано підтвердження про повідомлення споживача про встановлення або зміну тарифів, відповідно до яких здійснювалося нарахування, про що виконавець послуг зобов'язаний повідомляти споживачів, незалежно від того чи необхідно їхнє погодження.

При цьому, суд роз'яснює, що відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України, відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою, але, заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Згідно ч. 2 ст. 99 ЦПК України, у разі відмови в прийнятті заяви про видачу судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред'явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за позовну заяву.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 99, 100, 101 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

У прийнятті заяви Публічного акціонерного товариства «Київгаз» про видачу судового наказу про стягнення з
ОСОБА_1 заборгованості за споживання природного газу - відмовити.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Суддя
І. В.
Литвинова
Номер провадження 2/754/6951/14
РІШЕННЯ

Іменем України

08.12.2014 року Деснянський районний суд м.
Києва в складі:

головуючого судді - Ярошенка С.В.,

при секретарі - Ткаченко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2014 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Мотивував свої вимоги тим, що 29.01.02 року між сторонами укладено шлюб. Від шлюбу дітей не мають. Вказував, що спільне життя з відповідачем не склалося, сторони мають різні погляди на життя.

Зазначав, що шлюбні відносини припинені, спільне господарство та спільний сімейний бюджет не ведуть, шлюб існує формально.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив позов задовольнити, відповідач проти розірвання шлюбу не заперечувала.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 29.01.02 року у Відділі
РАЦС Білоцерківського МУЮ Київської області, актовий запис № 68.

Від шлюбу дітей не мають.

Відповідно до ст. 112 Сімейного
Кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони однією сім'єю не проживають, спільне господарство не ведуть, мають різні інтереси та погляди, втратили почуття любові та поваги один до одного, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 88, 212-215 ЦПК
України, ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу
України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 29.01.02 року у Відділі
РАЦС Білоцерківського МУЮ Київської області, актовий запис № 68, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь
ОСОБА_1 сплачений ним судовий збір у сумі 243,60 грн.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду міста Києва через
Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Головуючий
Номер провадження 2/754/6465/14
У Х В А Л А

Іменем України

09.12.2014 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Сенюти В.О.

за участю секретаря - Слободянюк О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Еталон - Поліс» до Фізичної особи - підприємця
ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу, -

ВСТАНОВИВ:

ПрАТ «СК «Еталон - Поліс» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача
Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу.

Судом на початку розгляду справи по суті поставлено на обговорення питання про закриття провадження, оскільки вказаний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Представник позивача вказане відніс на розсуд суду.

Відповідач та третя особа в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 205 ЦПК
України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 128 ГК України громадянин визнається суб'єктом господарювання у разі здійснення ним підприємницької діяльності за умови державної реєстрації його як підприємця без статусу юридичної особи відповідно до статті 58 цього Кодексу.

З роз'яснень Міністерства юстиції
України від 14.01.2011 року Статус фізичної особи - підприємця: проблеми застосування законодавства вбачається, що саме у господарських відносинах фізичні особи - підприємці приймають участь перш за все як підприємці, а не як фізичні особи, та лише на підставі їх реєстрації і внесення відомостей про них до Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб - підприємців. Принципи здійснення ним підприємницької діяльності роблять його подібним до юридичних осіб.

Враховуючи те, що відповідач здійснює підприємницьку діяльність, про що свідчить копія виписки з єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб - підприємців та копія свідоцтва платника єдиного податку, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ПрАТ «СК «Еталон - Поліс» не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв'язку із чим провадження підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 205 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Провадження у цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Еталон - Поліс» до Фізичної особи - підприємця
ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу - закрити.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м. Києва протягом пяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя:
Провадження № 2/752/5007/14
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

19.11.2014 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді
Шевченко Т.М.

з участю секретаря
Крекотень О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Медик-1" про визнання права власності, -

в и р і ш и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до
Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Медик-1" про визнання права власності - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Номер провадження 2/754/6611/14
У Х В А Л А

Іменем України

03.12.2014 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва СЕНЮТА В.О., розглянувши матеріали за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ПАТ «Дельта Банк» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача
ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Деснянського районного суду м.
Києва від 13.11.2014 року позовна заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України.

У п. 26 постанови Пленуму Вищого
Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Проте письмові матеріали справи містять платіжне доручення від 19.09.2014 року, на якому відсутня відмітка про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету
України.

Вище вказана ухвала була отримана 24.11.2014 року про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Оскільки позивачем недоліки по ухвалі суду не усунуті, вимоги ухвали не виконані, тому позовна заява підлягає поверненню.

Відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - визнати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її отримання, шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя:
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2014 р.Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого - судді
В.А.Марцинкевича

при секретарі О.М. Бовкун

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву
ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_1 про видачу виконавчого листа, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м.
Києва надійшла заява ПАТ «ВТБ Банк» до
ОСОБА_1 про видачу виконавчого листа.

Представник заявника в судове засідання не з'явився, надав заяву, в якій підтримав заявлені вимоги в повному обсязі та просив розглядати справу у його відсутності.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

21 серпня 2014 р. Постійно діючим третейськім судом при Асоціації українських банків було прийнято рішення по справі за позовом ПАТ «ВТБ
Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким стягнуто з відповідача на користь
ПАТ «ВТБ Банк» суму боргу в розмірі 78891,85 грн., а також витрати пов'язані з розглядом справи в третейському суді в сумі 1188,92 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ЗУ «Про третейські суди» заява про видачу виконавчого документа може бути подана до компетентного суду протягом трьох днів з дня прийняття рішення третейським судом.

Згідно ст. 2 ЗУ «Про третейські суди», компетентний суд - місцевий загальний суд чи місцевий господарський суд за місцем розгляду справи третейським судом.

Так, компетентним судом, щодо виконання вищезазначеного рішення постійно діючого Третейського суду при
Асоціації українських банків, що здійснює свою діяльність за адресою м.
Київ, вул. М.Раскової 15, є Дніпровський районний суд м. Києва.

Як встановлено судом, справа по якій прийнято рішення, підвідомча третейському суду відповідно до закону, строк для звернення за видачею виконавчого документа не сплинув, вирішені третейським судом питання не виходять за межі третейської угоди, третейська угода в установленому законом порядку не визнана недійсною компетентним судом.

На підставі викладеного, суд вбачає за доцільне задовольнити заяву та видати виконавчий документ на підставі рішення Третейського суду при
Асоціації українських банків від 21 серпня 2014 р.

Судові витрати підлягають розподілу в порядку, визначеному положеннями ст. 88
ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 56, 57 Закону України
«Про третейські суди»,главою 2 розподілу 7, ст.88 ЦПК України, суд -

У х в а л и в :

Заяву задовольнити.

Видати виконавчий лист на виконання рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21 серпня 2014 р. по справі за позовом
ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ
«ВТБ Банк» заборгованість в розмірі 78891,85 грн., суму витрат, пов'язаних з розглядом справи в третейському суді в розмірі 1188,92 грн. та 243,60 грн. судового збору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я :