Справа № 428/1358/14-ц
Провадження №2/428/1159/2014
Сєвєродонецький міський суд
Луганської області у складі:
головуючого судді
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду м.Сєвєродонецька
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання
особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням, та
зняття з реєстрації,-
Позивач ОСОБА_1 звернувся до
Сєвєродонецького міського суду
Луганської області з позовом до ОСОБА_2,
третя особа ОСОБА_3 про визнання особи
такою, що втратила право користування
житловим приміщенням, та зняття з
реєстрації. В обґрунтування позовних
вимог, посилається на те, що він
зареєстрований та постійно проживає у
квартирі, яка розташована за адресою:
АДРЕСА_1. Разом з ним у квартирі
зареєстровані його донька ОСОБА_3 та
племінниця ОСОБА_2. Відповідач з 2008 р. і
до теперішнього часу не проживає в
спірній квартирі, не сплачує плату за
користування жилим приміщенням і
комунальні послуги, не несе інших
витрат по утриманню квартири та не
приймає участі у спільному побуті. У
зв'язку з чим позивач звернувся до суду
з позовом, в якому просив визнати
відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила
право користування квартирою, що
розташована за адресою: АДРЕСА_1, з
подальшим зняттям відповідача ОСОБА_2 з
реєстрації за адресою: АДРЕСА_1.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1
підтвердив доводи, викладені в позові,
підтримав позовні вимоги в повному
обсязі. Додатково суду пояснив, що
2-кімнатну квартиру АДРЕСА_1 за ордером
отримала в 1986 р. його мати на сім'ю з 4
осіб (матір, батько, він і його брат).
Мати з батьком у 1997 р. з цієї квартири
виїхали. В 2007 р. його рідний брат ОСОБА_4
помер. Відповідач ОСОБА_2 була
прописана у квартирі за життя брата
ОСОБА_4 З листопада 2007 р. по травень 2008 р.
під час навчання в ПТУ ОСОБА_2 жила у цій
квартирі, в неї була окрема кімната.
Вони жили разом, як одна родина.
Відповідач готувала їжу, прибирала. До
листопада 2008 р. ОСОБА_2 мала ключі від
квартири. Чому відповідач не живе у
спірній квартирі він не знає. Коли у 2010
р. помер дід відповідача, то вона
приїздила в село Боровеньки на
поховання і цікавилась житлом. Просив
задовольнити позовні вимоги.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання
не з'явилась, про дату, час та місце
розгляду справи повідомлялась у
встановленому законом порядку, що
підтверджується матеріалами справи.
Причини неявки суду не повідомила,
заяви про розгляд справи без її участі
до суду не надходило.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання
не з'явилась, про дату, час та місце
розгляду справи повідомлялась у
встановленому законом порядку, що
підтверджується матеріалами справи.
Причини неявки суду не повідомила,
заяви про розгляд справи без її участі
до суду не надходило
Оскільки в судовому засіданні позивач
ОСОБА_1 не заперечував проти заочного
розгляду справи, то судом 26.09.2014 р. на
підставі ст.ст. 224, 225 ЦПК України було
винесено ухвалу про заочний розгляд
справи.
Вислухавши пояснення позивача,
дослідивши матеріали справи, суд
Згідно ст. 47 Конституції України кожен
має право на житло. Ніхто не може бути
примусово позбавлений житла інакше як
на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 64 Житлового
кодексу України члени сім'ї наймача,
які проживають разом з ним,
користуються нарівні з наймачем усіма
правами і несуть усі обов'язки, що
випливають з договору найму жилого
приміщення. До членів сім'ї наймача
належать дружина наймача, їх діти і
Згідно ч. 1 ст. 71 ЖК України, при
тимчасовій відсутності наймача або
членів, його сім'ї за ними зберігається
жиле приміщення протягом шести
Відповідно до ст. 72 ЖК України визнання
особи такою, що втратила право
користування жилим приміщенням
внаслідок відсутності цієї особи понад
встановлені строки, провадиться в
судовому порядку.
Згідно положень ст. 156 ЖК України члени
сім'ї власника жилого будинку
(квартири), які проживають разом з ним у
будинку (квартирі), що йому належить,
користуються жилим приміщенням
нарівні з власником будинку (квартири),
якщо при їх вселенні не було іншої
угоди про порядок користування цим
приміщенням. Члени сім'ї власника
будинку (квартири) зобов'язані дбайливо
ставитися до жилого будинку (квартири).
Повнолітні члени сім'ї власника
зобов'язані брати участь у витратах по
утриманню будинку (квартири) і
придомової території та проведенню
ремонту. Спори між власником та членами
його сім'ї про розмір участі в витратах
вирішуються в судовому порядку. До
членів сім'ї власника будинку
(квартири) належать особи, зазначені в
частині другій статті 64 цього Кодексу.
Припинення сімейних відносин з
власником будинку (квартири) не
позбавляє їх права користування
займаним приміщенням. У разі
відсутності угоди між власником
будинку (квартири) і колишнім членом
його сім'ї про безоплатне користування
жилим приміщенням до цих відносин
застосовуються правила, встановлені
статтею 162 цього Кодексу.
В судовому засіданні встановлено, що
згідно копії ордеру №488-п виконкому
Сєвєродонецької міськради від 15.12.1986 р.,
ОСОБА_5 отримала право на зайняття
житлової площі квартири АДРЕСА_1 з
ОСОБА_6, ОСОБА_4, ОСОБА_1
Відповідно до повідомлення Управління
житлово-комунального господарства
Сєвєродонецької міської ради №22 від
06.03.2014 р. квартира, яка розташована за
адресою: АДРЕСА_1, не приватизована.
Як вбачається з копії свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_1, виданого відділом
реєстрації актів цивільного стану
Сєвєродонецького міського управління
юстиції Луганської області, ОСОБА_4
Згідно з довідкою Комунального
підприємства «Єдиний розрахунковий
центр м.Сєвєродонецька» від 04.03.2014 р.
№526 ОСОБА_1 проживає в АДРЕСА_1, та має
наступний склад сім'ї: донька ОСОБА_3,
Відповідно до відомостей
адресно-довідкового підрозділу УДМС
України в Луганській області від 26.03.2014
р. відповідач ОСОБА_2 з 18.02.2009 р. по
теперішній час зареєстрована за
Таким чином, відповідач дійсно
зареєстрована в спірній квартирі.
Проте, відповідно до п.9 постанови
Пленуму Верховного Суду України «Про
деякі питання, що виникли в практиці
застосування судами Житлового кодексу
України» №2 від 12.04.1985 р. наявність чи
відсутність прописки сама по собі не
може бути підставою для визнання права
користування жилим приміщенням за
особою, яка там проживала чи вселилась
туди як член сім'ї наймача (власника)
приміщення, або ж для відмови їй у
У судовому засіданні із пояснень
позивача ОСОБА_1 встановлено, що
відповідач ОСОБА_2 є його племінницею,
проживала з ним однією родиною, отже є
членом родини позивача.
Згідно ч. 1 ст. 71 ЖК України, при
тимчасовій відсутності наймача або
членів, його сім'ї за ними зберігається
жиле приміщення протягом шести
З аналізу наведеної норми вбачається,
що член сім'ї наймача втрачає право
користування спірним житлом, лише у
випадку його відсутності без поважних
причин протягом встановленого строку.
Як вбачається з наданої копії акту
Комунального підприємства «Єдиний
розрахунковий центр м.Сєвєродонецька»
від 27.02.2014 р. у квартирі, яка розташована
за адресою: АДРЕСА_1, проживають ОСОБА_1
Згідно з п.10 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 12.04.1985 р. №2
«Про деякі питання, що виникли в
практиці застосування судами
Житлового кодексу України» у справах
про визнання наймача або члена його
сім'ї таким, що втратив право
користування жилим приміщенням (ст.71
ЖК), необхідно з'ясувати причини
відсутності відповідача понад
установлені строки. В разі їх
поважності суд може продовжити
Проте в судовому засіданні не було
встановлено та підтверджено належними
достатніми доказами, що відповідач
ОСОБА_2 не проживає в спірній квартирі з
2008 р. без поважних причин. Суду не було
надано доказів того, куди виїхала
відповідач чи існувала якась
домовленість між нею та позивачем щодо
порядку користування квартирою. Сам по
собі факт непроживання відповідачем
ОСОБА_2 у спірній квартирі не є
безумовною підставою для визнання її
такою, що втратила право користування
житловим приміщенням.
За таких обставин суд вважає, що
позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнання
відповідача такою, що втратила право
користування житловим приміщенням,
належним чином не обґрунтовані, через
що задоволенню не підлягають.
Щодо вимог позивача про зняття ОСОБА_2 з
реєстрації з квартири АДРЕСА_1 суд
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про
свободу пересування та вільний вибір
місця проживання в Україні» зняття з
реєстрації місця проживання
здійснюється на підставі судового
рішення, яке набрало законної сили, про
позбавлення права власності на житлове
приміщення або права користування
житловим приміщенням, про виселення,
про визнання особи безвісно відсутньою
або оголошення її померлою.

Виходячи зі змісту зазначених норм
закону, прийняте рішення суду про
визнання особи, такою, що втратила
право користування житловим
приміщенням є підставою дня зняття
цієї особи з реєстрації. За таких
обставин, вимога про зняття
відповідача з реєстрації задоволенню
не підлягає, оскільки суд відмовив у
визнанні ОСОБА_2 такою, що втратила
право користування житловим
приміщенням.

Таким чином суд вважає, що позовні
вимоги позивача ОСОБА_1 підлягають
залишенню без задоволення.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України
витрати по оплаті судового збору в сумі
243,60 грн. позивачу не відшкодовуються.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 11, 60, 62, 88, 212-215, 224-225 ЦПК України,
ст.ст. 64, 71, 72, 156 ЖК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні
заявлених позовних вимог.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, яку може бути
подано протягом десяти днів з дня
отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку, встановленому ЦПК
України. У цьому разі строк, на
апеляційне оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржено
позивачем в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційний суд Харківської області
через Сєвєродонецький міський суд
шляхом подачі апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Рішення в повному обсязі складено
14.10.2014 р.

Суддя
Ж. І. Кордюкова