Номер провадження 2/754/7042/14
У Х В А Л А

Іменем України

09.12.2014 року Суддя Деснянського
районного суду м. Києва СЕНЮТА В.О.,
розглянувши матеріали за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення
заборгованості за кредитним договором
та звернення стягнення на предмет
іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ПАТ «Дельта Банк»
звернувся до Деснянського районного
суду м. Києва із позовом до
відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5 про стягнення
заборгованості за кредитним договором
та звернення стягнення на предмет
іпотеки.

Зазначена позовна заява підлягає
залишенню без руху, оскільки подана з
порушенням ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК
України до позовної заяви додається
документ, що підтверджує сплату
судового збору.

У п. 26 постанови Пленуму Вищого
Спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 17.10.2014 року № 10 «Про
застосування судами законодавства про
судові витрати у цивільних справах»
роз'яснено, платіжне доручення на
безготівкове перерахування судового
збору, квитанція установи банку про
прийняття платежу готівкою додаються
до позовної заяви (заяви, скарги) і
мають містити відомості про те, за яку
саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію)
сплачується судовий збір. При цьому,
наприклад, платіжне доручення повинно
бути підписано уповноваженою
посадовою особою банку і скріплено
печаткою установи банку з відміткою
про дату виконання платіжного
доручення та відміткою про зарахування
суми судового збору до спеціального
фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду
тільки в оригіналі; копії, у тому числі
виготовлені з використанням технічних
засобів (фотокопії тощо) цих
документів, а також платіжне доручення,
яке за формою не відповідає наведеним
вимогам, не можуть бути належним
доказом сплати судового збору.

З письмових матеріалів справи
вбачається, що платіжне доручення від
07.10.2014 року не містить відмітки про
зарахування суми судового збору до
спеціального фонду Державного бюджету
України.

Відповідно до ч. 4 ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна відповідати
іншим вимогам, встановлених законом.

Відповідно до ст. 39 Закону України
«Про іпотеку» у разі задоволення судом
позову про звернення стягнення на
предмет іпотеки у рішенні суду
зазначаються: загальний розмір вимог
та всі його складові, що підлягають
сплаті іпотекодержателю з вартості
предмета іпотеки; опис нерухомого
майна, за рахунок якого підлягають
задоволенню вимоги іпотекодержателя;
заходи щодо забезпечення збереження
предмета іпотеки або передачі його в
управління на період до його
реалізації, якщо такі необхідні; спосіб
реалізації предмета іпотеки шляхом
проведення прилюдних торгів або
застосування процедури продажу,
встановленої статтею 38 цього Закону;
пріоритет та розмір вимог інших
кредиторів, які підлягають задоволенню
з вартості предмета іпотеки; початкова
ціна предмета іпотеки для його
подальшої реалізації.

У відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК
України суд розглядає цивільні справи
не інакше як за зверненням фізичних чи
юридичних осіб, в межах заявлених
вимог.

Враховуючи, що прохальна частина
позовної заяви щодо звернення
стягнення на предмет іпотеки не
відповідає вимогам ст. 39 Закону України
«Про іпотеку», позовна заява підлягає
залишенню без руху з наданням строк для
усунення недоліків.

Крім того, суд звертає увагу на те,
що прохальна частина містить вимогу
про стягнення відповідачів
третейського збору у розмірі 2959 грн. 65
коп., замість судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна
заява, подана без додержання вимог,
викладених у ст.ст. 119-121 ЦПК України
підлягає залишенню без руху з наданням
строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного,
керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного
акціонерного товариства «Дельта Банк»
до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5 про стягнення заборгованості за
кредитним договором та звернення
стягнення на предмет іпотеки - залишити
без руху, надавши строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в
зазначений строк позовну заяву вважати
неподаною та повернути позивачеві зі
всіма доданими до неї документами.

Суддя: