Справа № 520/8516/14-ц
Провадження № 2/520/5245/14
05 листопада 2014 року
Київський районний суд м. Одеси у
головуючого судді - Прохорова П.А.,
при секретарі - Козловій Д.В.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовною
заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання
Позивач звернулася до суду з вказаним
позовом, у якому посилаючись на
несумісність характерів сторін та
втрату ними взаємних почуттів, що
притаманні подружжю, просила суд
розірвати шлюб, що укладено між
сторонами 15.06.2012 року, та при вирішенні
такого витання одночасно визначити
прізвище позивача після розірвання
шлюбу - «ОСОБА_1», як дошлюбне, та яким
позивач бажає іменуватися в
В судове засідання сторони не
з'явились, про час та місце розгляду
справи повідомлені належним чином.
Позивач звернулася до суду з заявою про
розгляд справи за її відсутності,
заявлені вимоги підтримала, проти
ухвалення заочного рішення не
заперечував. Відповідач про поважні
причини своєї неявки не повідомив,
заперечень проти позову не надав.
Дійшовши висновку про наявність у
матеріалах справи достатніх
відомостей про взаємини сторін суд
ухвалив постановити заочне рішення.
Відповідно до свідоцтва про шлюб
НОМЕР_1 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1
зареєстровано 15 червня 2012 року
Відділом Державної реєстрації актів
цивільного стану у Приморському районі
Одеського міського управління юстиції,
актовий запис №755.
Згідно наданої до суду копії
свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 25
жовтня 2012 року, сторони по справі мають
спільну неповнолітню дитину, яким є
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, що згідно довідки
ОСН «Золотий берег» від 16липня 2014 року
проживає з позивачем.
Відповідно до ст. 110 СК України позов
про розірвання шлюбу може бути
пред'явлений одним із подружжя.
Згідно зі ст. 112 СК України суд
постановляє рішення про розірвання
шлюбу, якщо буде встановлено, що
подальше спільне життя подружжя і
збереження шлюбу суперечило б
інтересам одного з них.
Відповідно до ч.3 ст. 59 ЦПК України
доказуванню підлягають ті обставини,
які мають значення для рішення справи
та щодо яких у сторін виникає спір.
В силу статті 51 Конституції України
шлюб ґрунтується на вільній згоді
Чинне законодавство України забороняє
примушування до шлюбу. Шлюб
припиняється внаслідок його
розірвання за позовом одного з
подружжя на підставі рішення суду.
Виходячи з викладених обставин,
враховуючи те, що сторони не
підтримують подружні стосунки вже
тривалий час (згідно пояснень позивача
- протягом року, що передував зверненню
до суду - 10.07.2014 року), спільне
господарство не ведуть, та з'ясувавши
дійсну волю позивача на розірвання
шлюбу суд доходить висновку про
неможливість збереження шлюбу між
сторонами, та необхідність задоволення
вимог позову в цій частині.
Згідно ст. 113 СК України, особа, яка
змінила своє прізвище у зв'язку з
реєстрацією шлюбу, має право після
розірвання шлюбу надалі іменуватися
цим прізвищем або відновити своє
дошлюбне прізвище, та таким чином суд
доходить висновку про необхідність
задоволенні вимог позивача і в частині
визначення її післяшлюбного прізвища -
Відповідно до положень ст. 88 ЦПК
України, суд, вирішуючи справу по суті
має у своєму рішенні розподілити між
сторонами судові витрати, так з
відповідача на користь позивача
підлягає стягненню сплачений
позивачем за розгляд вимоги про
розірвання шлюбу судовий збір в
Керуючись ст.ст. 14, 88, 208, 212-215, 224-226 ЦПК
України, ст.ст. 110, 112, 113 СК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між
ОСОБА_2 та ОСОБА_1, що зареєстровано 15
червня 2012 року Відділом Державної
реєстрації актів цивільного стану у
Приморському районі Одеського
міського управління юстиції, актовий
запис №755.
Визначити прізвище позивача,
ОСОБА_1, після розірвання шлюбу -
Стягнути з ОСОБА_2 на користь
ОСОБА_1 понесені нею судові витрати в
Заява про перегляд заочного рішення
може бути подана протягом десяти днів з
моменту отримання копії рішення.
Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Одеської області
шляхом подання до Київського районного
суду м. Одеси апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи які не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
Прохоров П. А.