overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

"18" листопада 2014 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Вовк С.В.

при секретарі Грицюк Н. А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Заявлені вимоги позивач мотивує тим, що сімейне життя не склалося. Спільне господарство не ведеться та не підтримуються шлюбні відносини. Подальше існування шлюбу суперечить інтересам сторін. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Представник позивача до судового засідання подала клопотання про надання сторонам строку для примирення до 18.01.2015.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини подання позову про розірвання шлюбу, взявши до уваги наявність дитини, суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 111 Сімейного кодексу України передбачено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Суд, виходячи з конституційного положення про державний захист сім'ї і вимог Сімейного кодексу України, вважає, що прийняття рішення про розірвання шлюбу є передчасним, а тимчасовий розлад у сім'ї і конфлікти між подружжям не можуть вважатися достатніми підставами для розірвання шлюбу.

З метою сприяння примиренню подружжя з урахуванням можливості зберегти сім'ю, зокрема, в інтересах дитини, та з метою надання подружжю строку для осмислення прийнятого ними рішення, а також те, що відповідач має намір вчинити дії для збереження сім'ї, суд вважає, що необхідно надати строк на примирення тривалістю на 2 місяці, до 18 січня 2015 року.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 201 ЦПК України суд зобов'язаний зупинити провадження у справі в разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

На підставі викладеного керуючись ст. 111 СК України, п.7 ч.1 ст. 201 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Надати подружжю по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу строк для примирення до 18 січня 2015 року.

Провадження у справі на цей строк зупинити, а розгляд справи призначити на 26 січня 2015 року о 10 год. 00 хв.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва, через суд першої інстанції, протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя
С.В.Вовк
Справа № 758/5675/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2014 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О.
В. ,

при секретарі - Дмитренко Ю.
В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1,
ОСОБА_2 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

ПАТ «УкрСиббанк» пред'явив у суді позовну заяву до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором.

Представник позивача повторно не з'явився у судове засідання, про причини неявки суду не відомо, про дату, час та місце розгляду справи позивача було повідомлено належним чином (а.с. 62, 66).

Ч. 2 ст. 77 ЦПК України визначено, обов'язок позивача, повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що позивач, представники позивача, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд, залишає позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При цьому слід звернути увагу на те, що законодавець вказав суду на те, що позовна заява залишається без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Крім того, Європейський суд неодноразово наголошував у своїх рішеннях, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Із урахуванням того, що представник позивача повторно не з'явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки, не направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вважає за можливе залишити позов без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

На підставі ст.ст. 207, 210 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1,
ОСОБА_2 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяО. В. Васильченко
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С. , розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_2 про захист прав споживача, розірвання договору, стягнення коштів та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

05.11.2014 року адвокатом ОСОБА_3 подано до суду позовну заяву ОСОБА_1 до суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_2 про захист прав споживача, розірвання договору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю за необхідне повернути її позивачці, виходячи з наступних підстав.

Так ухвалою судді від 06.11.2014 року позивачці на підставі вимог ст.ст. 119, 121
ЦПК України, був наданий строк в три дні з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Як вбачається із Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, вищезазначена ухвала судді була отримана особисто позивачкою 13.11.2014 року, однак у строк встановлений судом останньою так і не було усунуто недоліки позовної заяви вказані в ухвалі судді.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про

що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього
Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 4 ст. 121 ЦПК України, про повернення позовної заяви суддя постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до суб'єкта підприємницької діяльності - фізичної особи ОСОБА_2 про захист прав споживача, розірвання договору, стягнення коштів та моральної шкоди, вважати неподаною та повернути позивачці.

Роз'яснити позивачці, що відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко
Справа №2-6638/14
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2014 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г. розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства та про внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання батьківства та про внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька.

Вивчивши матеріали позовної заяви, прихожу до висновку про повернення її позивачу разом зі всіма додатками до неї для подання до належного суду, виходячи з наступного.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач звертається до суду за своїм місцем проживання: АДРЕСА_1.

Однак з такою позицією позивача не можливо погодитись виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України, позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

З довідки Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України м. Києві вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2, що територіально не відноситься до
Солом'янського району м. Києва.

Відповідно до ст. 115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачу для подання до належного суду. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилається позивачу.

В зв'язку з тим, що місце проживання відповідача ОСОБА_2 територіально не відноситься до Солом'янського району м.
Києва, прихожу до висновку про повернення заяви позивачу для подання до належного суду.

Підстав для застосування положень ЦПК щодо альтернативної підсудності за місцем проживання позивача не встановлено.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України заява повертається у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

Встановлено, що при зверненні до суду з вищезазначеною заявою позивачем сплачено судовий збір в сумі 243,60 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону
України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

З урахуванням викладеного, прихожу до висновку про повернення позивачу суми сплаченого судового збору.

Керуючись ч. 1 ст. 109, 115, п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК
України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про визнання батьківства та про внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька - повернути позивачу разом зі всіма додатками для подання до належного суду.

Повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН
НОМЕР_1, кошти в сумі 243,60 грн. за квитанцією, внесені нею 24.04.2014 року на р/р 0010, МФО 820019, отримувач УДКСУ
Солом'янського району м. Києва, код отримувача 38050812, банк отримувача ГУ
ДКСУ у м. Києві.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Солом'янський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня винесення ухвали.

СУДДЯ:
пр. № 2/759/6565/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2014 року суддя
Святошинського районного суду м. Києва
Лук'яненко Л.М., перевіривши виконання вимог ст. ст. 109-121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

14.11.2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про поділ спільного майна подружжя, визначивши право власності по ? частини квартири АДРЕСА_1, загальною площею 50,57 кв.м., житловою площею 28,02 кв.м., вартістю 200 000 грн. за
ОСОБА_1, ОСОБА_2 Справу передано судді 18.11.2014 року

Відповідно до п. 4, п. 6 п. 7 ч. 2 ст. 119
ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору (ч. 5 ст. 119 ЦПК України). Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб (ч. 1 ст. 120
ЦПК України).

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (пп.1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону
України «Про судовий збір»).

В порушення наведених положень, в позовній заяві не зазначено ціни позову, відсутній перелік документів, що додається до позовної заяви, не зазначено доказів, які підтверджують кожну обставину справи, зокрема: докази підтвердження перебування позивача у шлюбі з відповідачем, розірвання шлюбу, наявності спільного майна подружжя у шлюбі щодо якого необхідно здійснити поділ. До позовної заяви не додано копію позовної заяви та додатків до неї для відповідача та третьої особи. Також в матеріалах справи відсутній документ, що підтверджує сплату судового збору, в розмірі, передбаченому Законом України «Про сплату судового збору» або докази звільнення від сплати судового збору.

Встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 - 120 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків (ч.1 ст. 121 ЦПК України).

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків заяви протягом двох днів з дня отримання копії ухвали суду, інакше вона буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ:
Л.М. Лук'яненко
Справа №760/8764/14-ц
№2/760/3461/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2014 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Зінченко С.В.,

при секретарі: Резніченко Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що їхнє спільне сімейне життя не склалося із-за несумісності характерів та різних поглядів на життя. Шлюбні відносини та спільне господарство не ведуться протягом тривалого часу. Також вказує, що від шлюбу мають дитину, 1997 року народження.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги щодо розірвання шлюбу підтримав в повному обсязі, просив про задоволення позову.

Відповідач позовні вимоги визнала повністю, про що подала відповідну заяву, яка приєднана до матеріалів справи.

Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, з урахуванням визнання позову відповідачем, керуючись та на підставі ст. 174 ЦПК
України, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 19 липня 1996 року у
Відділі реєстрації актів громадянського стану Подільського району м. Києва, про що зроблено актовий запис №283.

Від шлюбу мають дитину - ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_2. Спільне сімейне життя подружжя не склалося, внаслідок несумісності характерів та різних поглядів на життя, через що постійно виникають непорозуміння. Шлюбні відносини та спільне господарство не ведуться протягом тривалого часу.
Спору про поділ спільного майна між сторонами немає. Примирення сторони не прагнуть.

За таких обставин суд вважає, що збереження сім'ї сторін є неможливим, а тому шлюб їх підлягає розірванню.

Керуючись ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу
України, ст.ст. 10, 11, 27, 31, 60, 88, 130, 174, 214, 215
ЦПК України, суд -, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 19 липня 1996 року у
Відділі реєстрації шлюбів актів громадянського стану Подільського району м. Києва, актовий запис №283 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 243 гривні 60 копійок судових витрат.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя:
Зінченко С.В.
Провадження №2-во/761/146/14
У Х В А Л А

іменем України

28 жовтня 2014 року Шевченківський районний суд в складі:

головуючого судді
Юзьковій О.Л.,

при секретарі
Звонцовій О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

16 липня 2014 року Шевченківським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги задоволено та визначено ОСОБА_1 додатковий строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась за померлою 25 лютого 2013 року
ОСОБА_3, тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

До суду надійшла заява позивача про виправлення описки в рішення суду де в мотивувальній частині заочного рішення абзаці першому невірно вказано прізвище позивача.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Зокрема, у абзаці першому мотивувальної частини заочного рішення зазначено «ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом », в той час, як має бути зазначено «ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ».

Суд вважає за необхідне виправити описку в заочному рішенні
Шевченківського районного суду м.
Києва від 16 липня 2014 року.

Сторони в судове засідання не з'явились, про день і час розгляду питання про виправлення описки повідомлялись належним чином. Не прибуття в судове засідання сторін не є перешкодою для розгляду по суті питання про внесення виправлень відповідно до положень ч. 4 ст. 219 ЦПК
України.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішуються в судовому засіданні, про що постановляється ухвала.

На підставі викладеного, керуючись ст. 219 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву про виправлення описки в рішенні суду - задовольнити.

Виправити описку в абзаці першому мотивувальної частини заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 16 липня 2014 року, а саме: замість зазначеного «ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом », зазначити «ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ».

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу заяви про апеляційне оскарження, якщо заява про апеляційне оскарження не було подано.

Суддя:
Провадження №2/761/8348/2014
У Х В А Л А

іменем України

16 жовтня 2014 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали позовної заяви
ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 до
Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1, яка діє в інтересах
ОСОБА_2 звернулася до Шевчеківського районного суду м.Києва з позовом до КМР про визнання права власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом за ОСОБА_2

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст.ст. 119, 120
ЦПК України, а саме позивачем не сплачено судовий збір за подачу до суду позовної заяви, крім того, не надані докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 є інвалідом II (другої) групи.

Відповідно до ч.1 ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно до ч.2 ст.59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно пп.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону
України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Таким чином позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3654 грн. на рахунок визначений для сплати судового збору за подання позовної заяви до Шевченківського районного суду м.Києва - 0011 МФО 820019 код платежу 22030001 одержувач - УДК в
Шевченківському районі м.Києва, банк одержувача - ГУ ДКУ в м.Києві чи надати документ, який звільняє позивача від сплати судового збору.

Згідно зі статтею 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК
України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, яка діє в інтересах ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвалу суду в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через
Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: