Провадження № 2/638/6872/14
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без
руху

15 жовтня 2014 року суддя Дзержинського
районного суду м. Харкова Цвірюк Д.В.,
розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права
власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до
ОСОБА_2, в якому просить визнати за нею
право власності на житловий будинок з
надвірними будівлями, що розташований
у місті Харкові по вул. Полярній №32 за
ОСОБА_1, як спадкоємцями першої черги в
порядку спадкування за законом.

Суддею встановлено, що позовна заява
подана без додержання вимог,
викладених у п.п.2, 4, 6 ч. 2, ч.5 ст. 119 ЦПК
України, а саме: позовна заява не
містить засобів зв’язку позивача, якщо
такий відомий; у позовній заяві не
вказано реальну ціну позову щодо вимог
майнового характеру на момент
звернення із позовом до суду, відсутні
посилання на докази, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування, до
позовної заяви не доданий документ, що
підтверджує сплату судового збору з
урахуванням ціни позову; позовна заява
не містить чіткого змісту позовних
вимог.

Як вбачається з матеріалів позову,
позивачем заявлено вимоги майнового
характеру про визнання права власності
на житловий будинок з надвірними
будівлями, що розташований у місті
Харкові по вул. Полярній №32.

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України
«Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011
року з наступними змінами та
доповненнями, ставка судового збору за
подачу до суду позовної заяви
майнового характеру становить 1
відсоток ціни позову, але не менше 0,2
розміру мінімальної заробітної плати
та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати. Згідно ст. 8 Закону
України «Про державний бюджет на 2014
рік» від 16.01.2014 року станом на 01 січня 2014
року встановлений показник
мінімальної заробітної плати в розмірі
1218 грн.

Згідно з п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна
позову визначається у позовах про
право власності на нерухоме майно, що
належить фізичним особам на праві
приватної власності – дійсною
вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з матеріалів позовної
заяви, згідно наданого суду технічного
паспорту на вказане майно, будівельна
вартість спірного майна становить 270 784
грн.

Отже, позивач при зверненні до суду з
вимогами майнового характеру, з
врахуванням вимог про визнання права
власності, повинен був сплатити
судовий збір у сумі 2707,84 грн., а фактично
сплатив 1511,65 грн., недоплативши 1196,19
грн.

На підставі наведеного суд зобов’язує
позивача доплатити судовий збір у
розмірі 1196,19 грн.

Платіжні реквізити для перерахування
судового збору:

Отримувач коштівУправління Державної
казначейської служби України у
Дзержинському районі м. Харкова
Харківської областіКод отримувача (код
за ЄДРПОУ)37999654Банк отримувачаГУДКСУ у
Харківській областіКод банку
отримувача (МФО)851011Рахунок
отримувача0003Код класифікації
доходів бюджету22030001Призначення
платежуСудовий збір, за позовом ___________
(ПІБ чи назва установи, організації
позивача), Дзержинський районний суд м.
Харкова (назва суду, де розглядається
справа), (суду, де
розглядається справа)

Відповідно до вимог п.6 ч.2 ст. 119 ЦПК
України позовна заява повинна містити
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Так, у позовній заяві позивач зазначає,
що її бабусі ОСОБА_3 та діду ОСОБА_4 було
виділено земельну ділянку по вул.
Полярній, буд. 32 у місті Харкові для
забудови та у 1950-1959 року ОСОБА_3 та
батько позивачки ОСОБА_5 збудували
житловий будинок та житлову прибудову.
Також зазначає, що вказаний будинок був
прийнятий в експлуатацію, але акт
приймання не складався у зв’язку з тим,
що будинок знаходиться у зоні
реконструкції району і оформлювати
документи є недоцільним. Однак
посилань на докази вказаних обставин,
позивачем суду не надано. Також суду не
надано підтвердження перебування
ОСОБА_3 із ОСОБА_4 у зареєстрованому
шлюбі, також відсутні підтвердження
факту родинних зв’язків ОСОБА_5 із
ОСОБА_3 та ОСОБА_4, факту проживання зі
спадкодавцями ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Крім того, згідно п.5 ч.2 ст.119 ЦПК
України, позовна заява повинна містити
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги.

Так, зі змісту позовної заяви
вбачається, що, ОСОБА_2 також звернувся
до нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини. При цьому
позивачем у прохальній частині позову
ставляться вимоги про визнання за нею
права власності на спірне майно в
цілому, при цьому позивачем не
наводяться обставини чому саме в
цілому просить визнати за нею право
власності при наявності звернення
іншого спадкоємця до нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини. За таких обставин, позивачу
пропонується визначитися з колом
учасників по справі.

Також згідно вимог ч.4 ст.119 ЦПК України,
позовна заява повинна відповідати
іншим вимогам, встановленим законом.

Так, відповідно до ст. 3 ЦПК України
кожна особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом, звернутися
до суду за захистом своїх порушених,
невизнаних або оспорюваних прав,
свобод чи інтересів.

Згідно матеріалів справи листом від
19.08.2014 року за №2896/02-14 Шоста харківська
державна нотаріальна контора
повідомляла ОСОБА_1 щодо неможливості
видачі свідоцтва про право на спадщину
у зв’язку з ненаданням останньою
правовстановлюючих документів щодо
належності майна спадкодавцю та
неможливості перевірки нотаріусом
відсутності заборони або арешту цього
майна.

Згідно з положеннями ст. 1296 ЦК України
спадкоємець, який прийняв спадщину,
може одержати свідоцтво про право на
спадщину. Відсутність свідоцтва про
право на спадщину не позбавляє
спадкоємця права на спадщину.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у
складі якої є нерухоме майно,
зобов’язаний звернутись до нотаріуса
за видачею йому свідоцтва про право на
спадщину на нерухоме майно (ч.1 ст.1297 ЦК
України).

Відповідно до роз’яснень, які
містяться в п.23 Постанови Пленуму
Верховного суду України №33 «Про судову
практику у справах про спадкування»
свідоцтво про право на спадщину
видається за письмовою заявою
спадкоємців, які прийняли спадщину в
порядку, установленому цивільним
законодавством. За наявності умов для
одержання в нотаріальній конторі
свідоцтва про право на спадщину вимоги
про визнання права на спадщину
судовому розглядові не підлягають.

Однак, у разі відмови нотаріуса в
оформленні права на спадщину особа
може звернутися до суду за правилами
позовного провадження.

Позивачем не надано до суду постанови
нотаріуса про відмову у вчиненні
нотаріальної дії, а саме про відмову у
видачі свідоцтва про право власності
на вказане у позовній заяві спірне
нерухоме майно.

За таких обставин, суд вважає позовну
заяву такою, що не відповідає вимогам
ст. 119 ЦПК України.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 121 ЦПК
України, суддя, встановивши, що позовну
заяву подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, або не сплачено судовий збір,
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п’яти днів з дня отримання позивачем
ухвали.

Згідно ч.2 ст. 121 ЦПК України, якщо
позивач відповідно до ухвали суду у
встановлений строк виконає вимоги,
визначені статтями 119, 120 цього Кодексу,
сплатить суму судового збору, позовна
заява вважається поданою в день
первісного її подання до суду. Інакше
заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, вказані
обставини позбавляють можливості
відкрити провадження у справі.

Керуючись статями 119, 121 ЦПК України,
суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про визнання права власності в
порядку спадкування - залишити без
руху.

Надати позивачу строк для усунення
недоліків п’ять днів з дня отримання
ним ухвали, інакше позовна заява
вважається неподаною і повертається
позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:                    Д.В. Цвірюк