Справа № 185/4232/14-ц
У Х В А Л А

30 квітня 2014 року

м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного
суду Дніпропетровської області - Врона
А. О., розглянувши заяву комунального
підприємства "Павлоградське виробниче
управління
водопровідно-каналізаційного
господарства" Павлоградської міської
ради про видачу судового наказу про
стягнення заборгованості в ромірі 11222
грн. 15 коп. з ОСОБА_1, -

В С Т А Н О В И В :

29 квітня 2014 року до суду надійшла заява
від комунального підприємства
"Павлоградське виробниче управління
водопровідно-каналізаційного
господарства" Павлоградської міської
ради про видачу судового наказу про
стягнення заборгованості в розмірі 11222
грн. 15 коп. з ОСОБА_1 .

Заявник просить стягнути з боржника
заборгованість за оплату послуг з
водопостачання і водовідведення, яка
утворилась за період більший ніж три
роки до дати звернення з заявою про
видачу судового наказу до суду.

Згідно ст. 256 ЦК України позовна
давність - це строк , у межах якого особа
може звернутися до суду з вимогою про
захист свого цивільного права або
інтересу.

Відповідно до ст.257 ЦК України, загальна
позовна давність встановлюється
тривалістю у три роки.

Таким чином заявник звернувся з
вимогою про стягнення заборгованості
за період за межами позовної давності.

З положень ч. 3 ст. 267 ЦК України
вбачається, що позовна давність
застосовується судом лише за заявою
сторони у спорі, зробленою до винесення
ним рішення.

Застосування строку позовної давності
вирішується в судовому засіданні за
клопотанням сторони у справі, тому при
постановлені судового наказу буде
порушено право боржника щодо
застосування позовної давності.
Договір про збільшення позовної
давності у письмовій формі з боржником
не укладався, тому із заяви і поданих
документів вбачається спір про право.

При вирішенні питання про стягнення
вказаної заборгованості з боржника в
порядку наказного провадження,
останній буде позбавлений можливості
звернутися до суду з відповідною
заявою про застосування строків
позовної давності, чим можуть бути
обмежені його права.

Відповідно до п.9 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 23.12.2011 року №14 «Про практику
розгляду судами заяв у порядку
наказного провадження», наявність
спору про право суд може встановити,
якщо із доданих документів вбачається
пропуск позовної давності. Така
вимога може бути вирішена лише у
позовному провадженні.

Суд не має можливості задовольнити
заяву про видачу судового наказу
частково в межах строку позовної
давності, оскільки з наданих заявником
документів не можливо розрахувати
суму боргу за цей період.

Крім того згідно заяви про видачу
судового наказу договір про надання
послуг з водопостачання і
водовідведення між заявником та
боржником не укладався.

Проте основною підставою, що
дає змогу розглядати справи у
наказному провадженні, є наявність
належним чином укладеного і
підписаного сторонами письмового
договору.

У випадках споживання послуг без
укладання письмового договору
фактично заборгованість утворюється,
але її не можна вважати такою, що
грунтується на правочині, вчиненому у
письмовій формі. Розмір та підстави
виникнення такої заборгованості
повинні встановлюватись судом в
позовному провадженні. Викладене,
свідчить про наявність спору про право.

Оскільки в даному випадку вбачається
спір про право, суд приходить до
висновку про необхідність відмови в
прийнятті заяви.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.100 ЦПК України,
суддя відмовляє у прийнятті заяви про
видачу судового наказу, у разі якщо із
заяви і поданих документів вбачається
спір про право.

Про відмову у прийнятті заяви
постановляється ухвала, що відповідає
положенням ч.4 ст.100 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись
ст.100 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийнятті заяви
комунального підприємства
"Павлоградське виробниче управління
водопровідно-каналізаційного
господарства" Павлоградської міської
ради про видачу судового наказу про
стягнення заборгованості в розмірі 11222
грн. 15 коп. з ОСОБА_1 .

Роз'яснити заявнику його право на
звернення з тими самими вимогами до
суду у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Дніпропетровської області через
суд першої інстанції шляхом подачи
протягом п'яти днів з дня проголошення
ухвали апеляційної скарги. У разі якщо
ухвалу було постановлено без участі
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом п'яти днів з
дня отримання копії ухвали.

Суддя:

ОСОБА_2