overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА провадження №
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2014 р.Дарницький районний суд м.Київ в складі

головуючого судді
Шклянки М.П.

при секретарі
Калініченко А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, суд -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до
ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Відповідно до відповіді відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС
України в м.Києві, місцем реєстрації відповідачки було зазначено АДРЕСА_1. В зв'язку з цим судом було відкрито провадження по даній справі.

06.10.2014 року судом було винесене заочне рішення, яким позов було задоволено та шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було розірвано.

08.10.2014 року відповідачка ОСОБА_3 подала заяву про перегляд заочного рішення, в зв'язку з тим, що вона не знала про розгляд справи, не отримувала судові повідомлення. Ухвалою суду від 28.10.2014 року заява про перегляд заочного рішення була задоволена та справа призначена до нового розгляду в загальному порядку.

17.11.2014 року в судовому засіданні, до початку розгляду справи по суті, представник позивача заявив клопотання про направлення справи за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва, оскільки відповідачка фактично проживає та зареєстрована АДРЕСА_2, що територіально відноситься до
Дніпровського району м.Києва., що підтвердив копією паспорта та довідкою з ЖБК «Домобудівник №3» від 12.11.2014 року.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність направлення справи на розгляд до іншого суду в зв'язку з наступним.

Відповідно до загального правила, ст.109
ЦПК України, позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Відповідно до ст. 116 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності.

На підставі зазначеного вище, суд вважає необхідним дану справу передати
Дніпровському районному суду м. Києва для розгляду по суті, згідно вимог ст. 109
ЦПК України за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

Керуючись ст. ст. 109, 116, 117 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу передати на розгляд до Дніпровського районного суду м.
Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА провадження №
СУДОВИЙ НАКАЗ
"18" листопада 2014 р. Номер
Суддя Лужецька О.Р.
Дарницького районного суду м. Києва розглянувши заяву Дарницького районного управління Головного управління МВС України в м. Києві про видачу наказу про стягнення зі
ОСОБА_2 5 772 грн. 48 коп. заборгованості.
Відповідно до ст.ст. 526, 610, 625 ЦК України ст.ст. 62, 66, 67, 68 Житлового кодексу та керуючись ст.ст. 96 ч.1 п.3, 99, 102, 103 ЦПК 1. Стягнути зі ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1), яка проживає: АДРЕСА_1 на користь
Дарницького районного управління
Головного управління МВС України в м. 08805536) - 5 772 грн. 48 коп. заборгованості. 2 Стягнути зі ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1), яка проживає: АДРЕСА_1 на користь
Дарницького районного управління
Головного управління МВС України в м. 08805536) - судовий збір у розмірі 121, 80 грн. 3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Строк пред'явлення до виконання - один
Суддя ____________________ ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі -
ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч. 1 ст. 105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності "_____"
________________ 20 року.
Суддя ____________________ О.Р. судді, який видав судовий наказ
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
________________________________________________________________________
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2014 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді
Шклянка М.П.

при секретарі
Калініченко А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, суд -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки про розірвання шлюбу.
Посилалась на те, що шлюб між ними був зареєстрований 28.02.2014 року. Від шлюбу дітей не мають. За час сімейного життя вони позивач зрозумів, що вони мають різні погляди на сімейні стосунки та родину.

Однак, відповідачка не погоджується на розірвання шлюбу в добровільному порядку.

В судове засідання сторони не з'явились, надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, просили позов задовольнити, шлюб розірвати.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі з 28.02.2014 року а.з.
№264, який зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві.

Від шлюбу дітей не мають.

Спільне життя між сторонами не склалось, сім'я фактично розпалась.
Сторони не ведуть спільного домашнього господарства, не підтримують подружніх стосунків.
Примирення між ними не можливе. Спору щодо поділу майна на даний час між ними не має

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу
України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що дальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що шлюб між сторонами потрібно розірвати.

Керуючись ст. 5,10,11.212-218 ЦПК України на підставі ст. 110,112 СК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований, 28.02.2014 року, відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.Києві, а.з. №264. - розірвати. Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя:
Номер провадження 2/754/5485/14
РІШЕННЯ

Іменем України

19.11.2014 року Деснянський районний суд м.
Києва в складі:

головуючого судді - Ярошенко
С.В.,

при секретарі - Ткаченко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5, про усунення перешкод у користуванні власністю, виселення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів в якому просить усунути перешкоди у здійсненні права власності шляхом виселення останніх з квартири АДРЕСА_1.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач посилається на те, що зазначена квартира належить йому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 28.10.06 року; у вказаній квартирі без його згоди проживають відповідачі.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, подав заяву, в якій підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідачі у судове засідання не з'явилися, повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Відповідно до ст. 9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного приміщення або обмеженний у праві користування ним інакше як на підставах і в порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Ч.4 ст.60 ЦПК України передбачено, що доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що у квартирі
АДРЕСА_1 відповідачі не зареєстровані та не проживають, що підтверджується відповідною довідкою та актом.

Крім того, позивачем не надано належного підтвердження права власності на спірну квартиру.

Виходячи з наведеного вище, обставин справи встановлених судом, суд дійшов до висновку про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог щодо виселення відповідачів зі спірного житлового приміщення.

Керуючись ст. ст. 5, 6, 8, 10-11, 57-60, 88, 208-209, 213-216, 224-226 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду міста Києва через
Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Головуючий
Номер провадження 2-п/754/150/14
У Х В А Л А

19.11.2014 року Деснянський районний суду м.
Києва в складі:

головуючого судді - Ярошенко С.В.,

при секретарі - Ткаченко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення
Деснянського районного суду м. Києва від 28 березня 2014 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 28 березня 2014 року позов задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованість у розмірі сумі 44 382,75 грн. та судовий збір у сумі 443,83 грн.

У липні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що не була повідомлена про судове засідання. При розгляді справи судом не було в повному обсязі враховано всі обставини справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті. На підставі викладеного вимушена звернутися до суду з даною заявою.

В судовому засіданні представник заявника заяву підтримав у повному обсязі.

Представник позивача проти задоволення заяви заперечував.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 231 ЦПК
України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, відповідач повідомлялася про дати розгляду справи рекомендованими листами та була повідомлена про судові засідання 12.03.14 року та 28.03.14 року, що підтверджується відповідними повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Що стосується посилання заявника на те, що судом при винесенні судового рішення не було в повному обсязі враховано всі обставини справи, які мають значення для вирішення справи по суті, то суд критично ставиться до даних посилань, оскільки судом при постановленні рішення були повністю враховані документи, які містяться в письмових матеріалах справи та відображено у рішенні суду.

З урахуванням вищенаведеного суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення суду є безпідставною, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення
Деснянського районного суду м. Києва від 28 березня 2014 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2014 р. суддя
Дніпровського районного суду м. Києва
БАРТАЩУК Л.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 11.11.2014 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа -
Реєстраційна служба Головного управління юстиції м. Києва про визнання права власності на 2/5 частини квартири.

18.11.2014 року ОСОБА_1 подала заяву про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, що в місті Києві.

Заява мотивована тим, що такий вид забезпечення позову захистить права позивача, оскільки існує реальна загроза відчуження майна відповідачем, що приведе до неможливості виконання рішення суду у разі задоволення вимог позивача.

Вивчивши заяву, встановлено наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п. 1) ч. 1 ст. 152 ЦПК України позов майнового характеру дозволяє забезпечувати шляхом накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. При цьому, забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими вимогами.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Такі роз'яснення містяться і в п. п. 4,7,10
Постанови Пленуму Верховного Суду
України від 22.12.2006 року № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяви про забезпечення позову"

Обов'язок зазначити докази того, що особою вчиняються дії по відчуженню спірного майна, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 151 ЦПК України, покладено на особу, яка подає заяву про забезпечення позову.

Позивачем не надано доказів, які б підтверджували вжиття відповідачем заходів відчуження спірного майна, крім того, рішенням суду, яке набрало законної сили, правовстановлюючий документ відповідача на квартиру визнано в частині недійним, що унеможливлює відчуження квартири цілої на користь третіх осіб.

Відповідно, відсутні правові підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову можуть утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

З урахуванням викладеного і керуючись ст.ст. 151 - 153, 209, 210, 293, 294 ЦПК України, рішенням Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_3 щодо офіційного тлумачення положень пункту 2 частини першої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України (справа про забезпечення апеляційного оскарження ухвал суду) N 12-рп/2010 від 28.04.2010р., суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено сторонами до Апеляційного суду м. Києва через
Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання ними ухвали.

СУДДЯ:
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

18 листопада 2014 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Горкавої В.Ю.,

при секретарі - Липській І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача
ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3,
Публічного акціонерного товариства
"Дельта Банк", Залізничного відділу
Державної виконавчої служби
Сімферопольського районного управління юстиції в особі заступника начальника Затрубченка Олексія
Олександровича, третя особа: Голова ліквідаційної комісії Товариства з обмеженою відповідальністю
"Український промисловий банк"
Раєвський Костянтин Євгенійович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду знаходиться вищевказана цивільна справа.

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1, що належать позивачу на праві власності.

На підставі ч.1 ст.153 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути заяву за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.2 ст.151 ЦПК України, в заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості потрібні для забезпечення позову.

Дослідивши заяву, суд вважає, що заява подана без додержання вимог ст.151 ЦПК
України, оскільки в заяві не зазначено причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов, не викладено обґрунтування необхідності вжиття обраних позивачем видів забезпечення позову, які відповідно до ч.3 ст.152 ЦПК
України мають бути співмірними із заявленими вимогами, та можливості утруднення або неможливості виконання рішення суду про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню у разі не вжиття таких заходів.

Відповідно до ч.8 ст.153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 ЦПК України, повертає її заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.151-152, ч.8 ст.153, ст.210, ст.293 ЦПК
України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3,
Публічного акціонерного товариства
"Дельта Банк", Залізничного відділу
Державної виконавчої служби
Сімферопольського районного управління юстиції в особі заступника начальника Затрубченка Олексія
Олександровича, третя особа: Голова ліквідаційної комісії Товариства з обмеженою відповідальністю
"Український промисловий банк"
Раєвський Костянтин Євгенійович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню- повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ.Ю.Горкава
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2014 р. Суддя Печерського районного суду м. Києва Горкава В.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до Апарату Верховної Ради
України про визнання дій протиправними та зобов'язання нарахувати та виплатити грошову компенсацію,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача Апарату
Верховної Ради України про визнання дій протиправними та зобов'язання нарахувати та виплатити грошову компенсацію в порядку цивільного судочинства.

У відкритті провадження в цивільній справі необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.17 КАС України, компетенція адміністративних судів поширюється на спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, тобто вирішення даного спору належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Згідно з ч.2 ст.18 КАС України, окружним адміністративним судам підсудні адміністративні справи, у яких однією зі сторін є орган державної влади, інший державний орган, орган влади
Автономної Республіки Крим, обласна рада, Київська або Севастопольська міська рада, їх посадова чи службова особа, крім випадків, передбачених цим
Кодексом, та крім справ з приводу їхніх рішень, дій чи бездіяльності у справах про адміністративні проступки та справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам.

З матеріалів справи вбачається публічний спір фізичної особи, на яку поширюється дія Закону України «Про держану службу» з суб'єктом владних повноважень з приводу визнання дій протиправними та зобов'язання нарахувати та виплатити грошову компенсацію, що належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 122 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 122, ст. 210, ст.ст. 292, 293 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Апарату
Верховної Ради України про визнання дій протиправними та зобов'язання нарахувати та виплатити грошову компенсацію - відмовити.

Роз'яснити позивачу, що відмова у відкритті провадження у справі перешкоджає повторному зверненню до суду з таким самим позовом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя
В.Ю.Горкава