Справа № 464/8758/14-ц
пр.№ 2/464/1866/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.10.2014 року

Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого судді
Дулебка Н.І.

при секретарі
Кріль Х.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду у м.Львові
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Сихівської районної адміністрації
Львівської міської ради,
заінтересовані особи ОСОБА_3, Шоста
Львівська державна нотаріальна
контора про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з
позовом до Сихівської районної
адміністрації Львівської міської ради
про визначення додаткового строку на
прийняття спадщини після смерті її
бабці ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 терміном на
один місяць.

В обґрунтування позовних вимог
покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3
померла її бабця ОСОБА_4, яка на момент
смерті перебувала в гостях у своєї
доньки - ОСОБА_3 у м. Москва Російської
Федерації. В той же час місцем
постійного проживання бабці була
квартира АДРЕСА_1. Вказана квартира
належала їй та бабці на праві спільної
часткової власності, що стверджується
реєстраційним посвідченням. Після
смерті бабці відкрилась спадщина, яка
складається з 1/2 частки в праві
власності на квартиру АДРЕСА_1. З
огляду на те, що бабця померла у
Російській Федерації, вона не брала
участі у її похованні та не було відомо
про волю померлої щодо розпорядження
її майном. Проте в липні 2014 року на її
адресу надійшла поштова
кореспонденція від її тітки ОСОБА_3, в
якій містились оригінали документів, а
саме: свідоцтво про смерть бабці;
заповіт, складений нею в м.Москва
Російської Федерації 06.02.2013 р.
Відповідно до вказаного заповіту,
ОСОБА_4 заповіла їй все своє майно. У
зв'язку з наведеним, вона пропустила
піврічний строк для подання заяви про
прийняття спадщини, так як була не
обізнана щодо волі померлої.

В судове засідання позивач не
з'явилась, подала суду заяву, в якій
просить розглядати справу у її
відсутності, позовні вимоги підтримує
в повному обсязі, не заперечує проти
винесення по справі заочного рішення.

Представник відповідача Сихівської
районної адміністрації Львівської
міської ради в судове засідання не
з'явився, належним чином був
повідомлений про час та місце розгляду
справи.

Третя особа ОСОБА_3 в судове
засідання не з'явилась, від
представника третьої особи Шостої
Львівської державної нотаріальної
контори надійшла заява, в якій просить
розглядати справу у відсутності
представника, у вирішенні справи
покладається на розсуд суду.

Згідно ч. 4 ст. 169, ч.1 ст. 224 ЦПК
України у разі неявки в судове
засідання відповідача, який належним
чином повідомлений і від якого не
надійшло повідомлення про причини
неявки або якщо зазначені ним причини
визнані неповажними, суд може ухвалити
заочне рішення на підставі наявних у
справі доказів, якщо позивач не
заперечує проти такого вирішення.

На підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України,
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснювалося.

З'ясувавши дійсні обставини справи та
перевіривши їх доказами, суд приходить
до висновку, що позов слід задовольнити
з наступних підстав.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Згідно ст.1272 ЦК України, за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважних причин, суд, може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно з копіями реєстраційних
посвідчень від 30.03.2001 р., виданих ЛОДК
«БТІ та ЕО», квартира АДРЕСА_1 належить
на праві спільної часткової власності
ОСОБА_4 та ОСОБА_1 на підставі договору
дарування, посвідченого П'ятою
Львівською державною нотаріальною
конторою 23.03.2001р. /а.с.6,7/.

Відповідно до свідоцтва про смерть
серія НОМЕР_1, виданого 09 липня 2013 року
Талдомським відділом ЗАГС Головного
управління ЗАГС Московської області,
ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, актовий
запис №459 /а.с.4/.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст.
1217 ЦК України спадкування
здійснюється за заповітом або за
законом. У відповідності до ст. 1218 ЦК
України до складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
його смерті. Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1220
ЦК України визначено, що спадщина
відкривається внаслідок смерті особи
або оголошення її померлою. Часом
відкриття спадщини є день смерті особи
або день, з якого вона оголошується
померлою (частина третя статті 46 цього
Кодексу).

Заповітом серії 77АА №8680321 від 06.02.2013 р.,
посвідченим нотаріусом м. Москви
ОСОБА_6, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 зробила
таке розпорядження - все її майно, яке
належить їй на день смерті, з чого воно
б не складалось та де б воно не
перебувало, заповіла ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.5/.

У встановлений ст.1270 ЦК України строк,
позивач не звернулася до нотаріальної
контори з заявою про прийняття
спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 померла у
Російській Федерації, позивачу ОСОБА_1
не було відомо про складання померлою
заповіту, який також був складений у
Російській Федерації. На її адресу у
липні 2014 року надійшла поштова
кореспонденція, в якій містився
оригінал свідоцтва про смерть та
оригінал заповіту.

Згідно з положеннями п. 24 Постанови
Пленуму Верховного Суду України від
30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у
справах про спадкування» особа, яка не
прийняла спадщину в установлений
законом строк, може звернутися до суду
з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини відповідно до частини третьої
статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві
додатковий строк для подання заяви про
прийняття спадщини, суд не повинен
вирішувати питання про визнання за ним
права на спадщину. Спадкоємець після
визначення йому додаткового строку для
прийняття спадщини має право прийняти
спадщину в порядку, установленому
статтею 1269 ЦК, звернувшись в
нотаріальну контору, після чого
вважається таким, що прийняв спадщину.
Вирішуючи питання про визначення
особі додаткового строку, суд
досліджує поважність причини пропуску
строку для прийняття спадщини. При
цьому необхідно виходити з того, що
поважними є причини, пов'язані з
об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для спадкоємця на вчинення
цих дій. У резолютивній частині рішення
суд повинен вказати відповідно певний
період часу з моменту набрання судовим
рішенням законної сили, протягом якого
спадкоємець може подати заяву про
прийняття спадщини, а не конкретну
календарну дату, до якої спадкоємець
може подати заяву про прийняття
спадщини. Додатковий строк, достатній
для подання заяви про прийняття
спадщини, не може перевищувати
шестимісячного строку, встановленого
статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що
позивач пропустила встановлений ст. 1270
ЦК України шестимісячний строк для
прийняття спадщини після смерті своєї
бабці ОСОБА_4 з поважних причин, тому
ОСОБА_7 слід визначити додатковий строк
для прийняття спадщини терміном на
один місяць.

Керуючись ст.ст. 10, 27, 31, 130, 174, 209,
212-215 ЦПК України, Постановою Пленуму
Верховного Суду України від 30.05.2008 року
№ 7 «Про судову практику у справах про
спадкування», ст.ст. 1261, 1268, 1270, 1272 ЦК
України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Сихівської
районної адміністрації Львівської
міської ради, заінтересовані особи
ОСОБА_3, Шоста Львівська державна
нотаріальна контора про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк терміном
на один місяць для подання нею заяви
про прийняття спадщини після смерті
бабці ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Заочне рішення може бути
переглянуте судом, що його ухвалив за
письмовою заявою відповідача про його
перегляд, поданою протягом десяти днів
з дня отримання копії вказаного
рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку.

Головуючий

Дулебко Н.І.