У Х В А Л А

18 листопада 2014 року Білоцерківський
міськрайонний суд Київської області в
складі:

головуючого судді
–          Подрєзова Г. О. ,

при секретарі
–                    Александрова А.
С.,

розглянувши заяву представника
відповідача ОСОБА_1 про прийняття до
сумісного розгляду з первісним позовом
зустрічної позовної заяви;

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_2 звернулася
до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про
визнання правочину недійсним,
мотивуючи тим, що 12.08.2013р. ОСОБА_2
продала, а ОСОБА_1 придбала за договором
купівлі продажу житловий будинок по
вул.. Партизанській, 63 в м. Білій Церкві,
але так як договір був укладений під
впливом тяжкої для продавця обставини
та на вкрай невигідних умовах, а тому
цей договір підлягає визнанню
недійсним з підстав ст. 233 ЦК України.

Перед початком розгляду справи
по суті представником відповідачки
ОСОБА_1 до суду подано зустрічну
позовну заяву, згідно з якою
відповідачка звернулася з позовом до
позивачки про визнання права власності
на об»єкт нерухомого майна, в якому
ОСОБА_1 послалася на те, що реальна
площа будинку по вул.. Партизанській,63 в
м. Білій Церкві та ціна зазначена у
договорі не відповідають фактичним
обставинам.

Представник позивачки в прийняття
зустрічного позову заперечував,
послався на те, що фактично ОСОБА_1
просить узаконити самочинне
будівництво, тобто визнати за нею право
власності на добудоване майно, без
належного дозволу.

Відповідно до ч.2 ст. 123 ЦПК України –
зустрічний позов приймається до
спільного розгляду з первісним позовом
якщо обидва позови взаємолпов”язані і
спільний їх розгляд є доцільним,
зокрема, коли вони виникають з одних
правовідносин, або коли вимоги за
позовами можуть зараховуватися, або
коли задоволення зустрічного позову
може виключити повністю або частково
задоволення первісного позову.

Згідно з ч.1 ст. 124 ЦПК України зустрічна
позовна заява, яка подається з
додержанням загальних правил
пред"явлення позову, повинна
відповідати вимогам статей 119 і 120 цього
Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.122 ЦПК України
суддя відкриває провадження у
цивільній справі не інакше як на
підставі заяви, поданої і оформленої у
порядку, встановленому ЦПК України. За
змістом чст.119 цього Кодексу у позовній
заяві мають бути зазначені усі
елементи позову та інші дані, необхідні
для провадження у справі.

Відповідно до п.п. 3,5,6 ч.2 ст. 119
Кодексу позовна заява повинна містити
зміст позовних вимог, виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги,
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину.

Зі змісту поданої зустрічної
позовної заяви не вбачається, що вона
містить правову вимогу щодо визнання
правочину ( його частини) недійсною, а
також відсутнє обґрунтування позовних
вимог щодо визнання права власності, а
саме відсутнє обгрунтування підстав
виникнення збільшеної площі житлового
будинку: чи є прибудова (перебудова)
новим будівництвом, чи є підстави
вважати її самочинним будівництвом.

За наведених обставин та з урахуванням
вимоги ст. 121 ЦПК України, суд вважає, що
відповідачці ОСОБА_1 необхідно надати
строк для усунення зазначених
недоліків зустрічної позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 119, 121,122, 123, 124 ЦПК
України, суд –

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про визнання договору купівлі
– продажу частково недійсним та
визнання права власності на об»єкт
нерухомого майна – залишити без руху.

Надати строк до п»яти днів з дня
проголошення ухвали суду для усунення
недоліків зустрічної позовної заяви, а
саме : обґрунтувати позовні вимоги щодо
визнання частково недійсним договору
купівлі – продажу та зазначити правову
підставу позову в цій частині.
Обгрунтувати позовні вимоги ОСОБА_1 в
частині визнання права власності на
житловий будинок площею 201 кв.м.

Попередити, що у разі невиконання
вимоги суду, зустрічна позовна заява
буде повернута відповідачу.

Суддя ОСОБА_3