Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"28" жовтня 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва в складі :

головуючого судді - Чех Н.А.

при секретарі - Кузьменко А.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна
подружжя та усунення перешкод в
користуванні майном, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаною
позовною заявою посилаючись на те що
29.09.2007 року він одружився з
відповідачем. Під час шлюбу у них
народилася донька ОСОБА_3, 2008 року
народження, та син ОСОБА_4, 2010 року
народження. Протягом останніх двох
місяців вони з дружиною проживають
окремо, не розлучені, місце проживання
малолітніх дітей не вирішено через
проведення антитерористичної операції
на території Донецької області. 13.07.2010
року вони з дружиною за нотаріально
посвідченим договором купівлі-продажу
нерухомого майна, на ім'я відповідача,
придбали за спільні кошти подружжя
двокімнатну квартиру - апартаменти №
10081 в літ. «А», розташовані за адресою:
АДРЕСА_1, загальною площею 57,3 кв.м.,
сплативши за них 1 010 000,00 грн. Ці гроші
були внесені 14.07.2010 року ОСОБА_5 на
банківський рахунок продавця ТОВ
«Капітальні інвестиції», відповідно
договору доручення на реєстрацію
об'єкта нерухомого майна між нею та
відповідачем від 21.07.2010 року. Крім того,
відповідно витягу з Державного реєстру
речових прав на нерухоме майно, станом
на 01.07.2014 року вказані апартаменти
зареєстровані за фізичною особою -
ОСОБА_2 Згідно вимог законодавства
України спірні апартаменти необхідно
поділити на ідеальні частки у
співвідношенні по ? кожному і залишити
майно у їх спільній частковій
власності, оскільки відповідач взагалі
не визнає його право на частку у цих
апартаментах. Крім того, в травні
місяці цього року відповідачем
замінено замки в апартаментах, що
унеможливлює користування ним
нерухомим майном.

В судове засідання позивач не з'явився,
представник позивача надав заяву про
розгляд справи за його відсутності,
обставини, які викладені в позовній
заяві, та позовні вимоги підтримав,
просив їх задовольнити в повному
обсязі. В разі неявки відповідача в
судове засідання не заперечував щодо
заочного порядку розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не
з'явилася, про день та час розгляду
справи сповіщалася належним чином,
заяв про відкладення розгляду справи
або про розгляд справи за її
відсутності до суду не подавала, що дає
підстави для прийняти рішення по суті
спору без присутності відповідача, по
доказам наданим стороною позивача.

Дослідивши матеріали, суд приходить до
висновку, що позов підлягає
задоволенню.

В суді встановлено, що сторони
зареєстрували шлюб 29.09.2007 року. Шлюб не
розірвано.

Як вбачається з договору
купівлі-продажу нерухомого майна від
13.07.2010 року, укладеного між ТОВ
«Капітальні інвестиції» та ОСОБА_2, від
імені якої діяла ОСОБА_5, посвідченого
приватним нотаріусом Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_6,
за час перебування сторін в шлюбі, ними
було придбано майно - двокімнатну
квартиру - апартаменти № 10081 в літ. «А»,
розташовані за адресою: АДРЕСА_1,
загальною площею 57,3 кв.м., сплативши за
них 1 010 000,00 грн. Гроші були внесені
14.07.2010 року ОСОБА_5 (представник ОСОБА_1)
на банківський рахунок продавця ТОВ
«Капітальні інвестиції», відповідно
договору доручення на реєстрацію
об'єкта нерухомого майна укладеного
між нею та відповідачем від 21.07.2010 року.

Відповідно до ст. 60 СК України, майно,
набуте подружжям за час шлюбу, належить
дружині та чоловікові на праві
спільної сумісної власності незалежно
від того, що один з них не мав з поважної
причини (навчання, ведення домашнього
господарства, догляд за дітьми, хвороба
тощо) самостійного заробітку (доходу).

Відповідно до ч. 1 ст. 70 СК України, у
разі поділу майна, що є об'єктом права
спільної сумісної власності подружжя,
частки майна та чоловіка є рівними,
якщо інше не визначено домовленістю
між ними або шлюбним договором.

Оскільки, до справи не надано будь-яких
домовленостей між подружжям, та
наявність шлюбного контракту, майнові
права сторін по справі є рівними.

Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України
право власності є право особи на річ
(майно), яке вона здійснює відповідно до
закону за своєю волею, незалежно від
волі інших осіб. Власникові належать
права володіння, користування та
розпорядження своїм майном. Власник
володіє, користується, розпоряджається
своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до статті 321 ЦК України
право власності є непорушним. Ніхто не
може бути протиправно позбавлений
цього права чи обмежений у його
здійсненні.

Відповідно до статей 386, 391 ЦК України
власник, який має підстави передбачати
можливість порушення свого права
власності іншою особою, може
звернутися до суду з вимогою про
заборону вчинення нею дій, які можуть
порушити його право, або з вимогою про
вчинення певних дій для запобігання
такому порушенню. Власник майна має
право вимагати усунення перешкод у
здійсненні ним права користування та
розпорядження своїм майном.

В суді було встановлено, що відповідач
змінила замки, що унеможливлює
користування позивачем спірною
квартирою.

Виходячи з наведеного та керуючись
ст.ст. 60, 61, 69, 70 Сімейного кодексу
України, ст.ст. 316, 317, 319, 321, 386, 391 ЦК
України, Законом України «Про
забезпечення прав і свобод громадян та
правовий режим на тимчасово окупованій
території України», ст.ст. 60, 212-215, 218, 223,
224-228, 233, 294 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна
подружжя та усунення перешкод в
користуванні майном - задовольнити.

Визнати апартаменти № 10081 в літ. «А», що
розташовані за адресою: АДРЕСА_1
об'єктом сумісної власності подружжя
ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

В порядку поділу майна подружжя
визнати право власності за ОСОБА_1 та
ОСОБА_2 по 1/2 частині апартаментів № 10081
в літ. «А», що розташовані за адресою:
АДРЕСА_1, загальна площа 57,3 кв.м.

Зобов'язати ОСОБА_2 усунути перешкоди в
користуванні ОСОБА_1 апартаментами №
10081 в літ. «А», що розташовані за
адресою: АДРЕСА_1, шляхом надання ОСОБА_1
комплекту ключів від вхідних замків.

Заочне рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дніпровський районний суд м. Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом за письмовою заявою відповідача,
яка подається протягом десяти днів з
дня отримання копії рішення.

Заочне рішення набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги та заяви про
перегляд заочного рішення, якщо
апеляційної скарги та заяви про
перегляд заочного рішення не було
подано.

Суддя: