№ 233/4669/14-ц
05 листопада 2014 року
Костянтинівський міськрайонний суд
Донецької області у складі:
головуючого судді
представника позивача
представника відповідача
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Костянтинівка цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, про
надання додаткового строку для
прийняття спадщини, -
13 серпня 2014 року позивачка ОСОБА_1
звернулась із позовом до ОСОБА_4 про
надання додаткового строку для
прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої
вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла
її мати ОСОБА_5. Після її смерті
відкрилася спадщина на будинок,
розташований за адресою: АДРЕСА_1,
земельну ділянку площею 0,1 га за тією ж
адресою, та інше рухоме майно, яке
належало померлій. За свого життя мати
заповіту не складала і тому спадкове
майно повинно спадкуватись за законом.
Вона не єдина спадкоємиця за законом.
На теперішній час спадщина прийнята її
батьком - відповідачем у справі. В
серпні 2014 року вона звернулась до
нотаріальної контори з приводу
прийняття спадщини, але їй було
відмовлено з огляду на те, що вона
пропустила встановлений законом
шестимісячний строк для подачі
відповідної заяви. Вважає, що строк
пропустила з поважних причин, тому що
про наявність спадкового майна їй не
було відомо. Так, спірний будинок
належав ОСОБА_6, а мати лише там
проживала та була прописана. Коли
ОСОБА_6 померла, її батьки продовжували
жити у будинку. Вона не знала, що мати
переоформила будинок та земельну
ділянку на себе, тому що у
переоформленні ніякої участи не брала.
Після смерті матері батько потайки
переоформив будинок та землю на себе, а
її, разом із родиною запросив мешкати у
цей будинок без прописки. Вона вважала,
що батько може користуватись цим
будинком, тому що у померлої ОСОБА_6 не
було родичів. Вона намагалась знайти
документи на будинок для того, щоб
оформити право власності на будинок за
набувальною давністю. Коли відповідач
дізнався про це, то почав виганяти її
разом із її родиною із будинку. За
порадою адвоката вона у серпні 2014 року
звернулась до БТІ, де їй видали довідку
про те, що будинок належав її матері та
його успадкував відповідач. Крім того,
після цього вони знайшли вдома акт про
право власності на земельну ділянку,
яку також вже оформив на себе
відповідач. Від прийняття спадщини
вона не відмовлялась і не
відмовляється. Вважає, що встановлений
законом шестимісячний строк
пропустила із вказаної поважної
причини. Тому, просила встановити їй
додатковий строк у два місяці для
прийняття спадщини після смерті матері
У судовому засіданні позивачка
ОСОБА_1 згідно із ст.. 184 ЦПК України за
її згодою була допитана як свідок у
відповідності до ст..ст. 180-182 ЦПК
України, попереджена про кримінальну
відповідальність за дачу неправдивих
показань та за відмову від дачі
показань, а також приведена до присяги.
Вона пояснила, що відповідач у справі
ОСОБА_4 та померла ОСОБА_5 - її батько та
мати. У місто Костянтинівку вони
переїхали наприкінці 70-х років, коли
вона була ще маленькою. Батьки за
договором найму оселилися у будинку
АДРЕСА_1, який належав ОСОБА_6 Батьки
потім отримали квартиру через
підприємство і вони переїхали до
квартири, але продовжували постійно
спілкуватись із ОСОБА_6, вона часто
мешкала у неї, вважала ОСОБА_6 за свою
бабусю. Після смерті ОСОБА_6 у 1989 році
батьки знов оселилися у її будинку, але
вона не надавала цьому значення, тому
що навчалась, а потім після одруження,
мешкала окремо із своєю сім'єю. Спірний
будинок був розділений на дві частини.
В іншій частині мешкала інша родина.
Але одного часу вони виїхали і батьки
почали займати увесь будинок,
ремонтували його. Відносини в їх родині
були нормальними до смерті матері. Але
після її смерті батько почав
зловживати спиртними напоями. Вона
неодноразово запитувала у нього щодо
документів на будинок, але він нічого
їй не пояснював, а коли вона звернулась
до БТІ і дізналася, що будинок вже
переоформлений на батька, почав
виганяти її та її сім'ю із будинку, хоча
сам їх і запросив мешкати разом.
Позовні вимоги вона підтримує
Представник відповідача ОСОБА_3 у
судовому засіданні проти позову
заперечував у повному обсязі,
пояснюючи це тим, що із слів
відповідача позивачка була добре
обізнана щодо правового статусу
будинку. Після смерті власниці будинку
ОСОБА_6 батьки позивачки придбали другу
частину будинку, звертались до
міськвиконкому про надання дозволу на
перебудову будинку. При цьому
представник відповідача не
заперечував, що позивачка
безпосередньо у цих діях участі не
брала. Відповідач у встановлений
законом строк звернувся до
нотаріальної контори і отримав
свідоцтво про право власності в
порядку спадкування за законом на
спірний будинок та раніш приватизовану
земельну ділянку під цим будинком. Тому
просив у задоволенні позовних вимог
Згідно із ст.3 ЦПК України, кожна
особа має право в порядку,
встановленому цим кодексом, звернутися
до суду за захистом своїх порушених,
невизнаних або оспорюваних прав,
свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.
В судовому засіданні встановлено,
що позивачка ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_5 та
ОСОБА_4, що підтверджується копією
свідоцтва про народження та свідоцтва
про шлюб ( а.с.7-8).
ІНФОРМАЦІЯ_1 року мати позивачки
ОСОБА_5 померла в м.Костянтинівка
Донецької області, що підтверджується
копією свідоцтва про смерть (а.с.6).
Після його смерті відкрилася
спадщина на спадкове майно у вигляді на
будинок, розташований за адресою:
АДРЕСА_1, земельну ділянку площею 0,1 га
за тією ж адресою, та інше рухоме майно,
яке належало померлій.
Костянтинівської державної
нотаріальної контори на запит суду, в
провадженні нотаріальної контори є
спадкова справа № 363/2012 до майна
померлої 31.12.2011 року ОСОБА_5. Справу
відкрито 05.07.2012 року по заяві про видачу
свідоцтва про право на спадщину за
законом ОСОБА_4, який зареєстрований в
АДРЕСА_1. Свідоцтво про право на
спадщину за законом видане 05.07.2012 року
га, розташовану в АДРЕСА_1 та жилий
будинок з надвірними будівлями, що
знаходиться в АДРЕСА_1 (а.с. 23-24)
Свідок ОСОБА_7, який був
приведений до присяги та попереджений
про кримінальну відповідальність за
дачу неправдивих показань, пояснив
суду, що позивачка ОСОБА_1 є його
дружиною. Вони уклали шлюб з нею 03
жовтня 2007 року і з листопада 2007 року
були зареєстровані та мешкали у
квартирі по АДРЕСА_2 Батьки дружини -
ОСОБА_4, мешкали у будинку АДРЕСА_1.
Стосунки між ними були нормальні. Із
слів дружини йому було відомо, що цей
будинок належав померлій жінці ОСОБА_6,
яку дружина вважає за свою бабусю. Вони
кожного року доглядають за її могилою.
ІНФОРМАЦІЯ_1 року раптово померла мати
дружини ОСОБА_5. Його тесть ОСОБА_4 після
40 днів запросив їхню родину
перебратися до нього у будинок, щоб
допомагати поритись із господарством,
що вони і зробили приблизно у той же
час. При ньому ніяких розмов між
дружиною та її батьками, як до смерті
ОСОБА_5 так і після, щодо правового
статусу цього будинку не відбувалося, а
він особисто не цікавився. Після смерті
дружини відповідач почав зловживати
спиртними напоями, на зауваження не
реагував. У 2014 році відносини між ними
стали ще гірше. Дружина цікавилась у
батька, де документи на будинок, а той
не відповідав. Після цього він почав
виганяти їх із будинку, у нетверезому
стані викликав міліцію, начебто його
побили. Але після приїзду працівників
міліції не виходив навіть до них. У
серпні 2014 року дружина звернулась до
БТІ і тоді вони дізнались, що батько
потайки переоформив на себе будинок та
Згідно довідки Костянтинівської
МБТІ від 01.08.2014 року № 717, виданій
позивачці ОСОБА_5., право власності на
будинок АДРЕСА_1 в м. Костянтинівка,
зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі
свідоцтва про право на спадщину від
05.07.2012 року (а.с. 12).
Згідно ст.1216 ЦК України,
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків спадщини від фізичної особи,
яка померла (спадкодавця) до інших осіб
Спадкування здійснюється за
заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК
У відповідності із ст. 1218 ЦК
України до складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК
України, спадкоємець за заповітом чи за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її. Не допускається
прийняття спадщини з умовою або
застереженням. Заява про прийняття
спадщини подається спадкоємцем
Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України,
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживає постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.
На час відкриття спадщини ОСОБА_1
не проживала разом з спадкодавцем.
Після смерті матері, як спадкоємець за
законом, вона не звернулась до
нотаріальної контори за місцем
відкриття спадщини для оформлення
правовстановлюючих документів,
оскільки не була обізнана про
наявність спадкового майна.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України,
якщо спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 ЦК України, не
подав заяву про прийняття спадщини, він
вважається таким, що не прийняв її. За
письмовою згодою спадкоємців, які
прийняли спадщину, спадкоємець, який
пропустив строк для прийняття
спадщини, може подати заяву про
прийняття спадщини нотаріусу за місцем
відкриття спадщини. За позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.
З роз'яснень, викладених в п.24
постанови Пленуму Верховного Суду
України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову
практику у справах про спадкування»
вбачається, що особа, яка не прийняла
спадщину в установлений законом строк,
може звернутися до суду з позовною
заявою про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини
відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди
відкривають провадження в такій справі
у разі відсутності письмової згоди
спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2
ст.1272 ЦК України), а також за
відсутності інших спадкоємців, які
могли б дати письмову згоду на подання
заяви до нотаріальної контори про
прийняття спадщини. Відповідачами у
такій справі є спадкоємці, які прийняли
спадщину. Визначаючи спадкоємцеві
додатковий строк для подання заяви про
прийняття спадщини, суд не повинен
вирішувати питання про визнання за ним
права на спадщину. Спадкоємець після
визначення йому додаткового строку для
прийняття спадщини має право прийняти
спадщину в порядку, установленому
статтею 1269 ЦК України, звернувшись в
нотаріальну контору, після чого
вважається таким, що прийняв спадщину.
Вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням наведеного, якщо
спадкоємець пропустив шестимісячний
строк для подання заяви про прийняття
спадщини з поважних причин, закон
гарантує йому право на звернення до
суду з позовом про визначення
додаткового строку на подання такої
Частиною 3 ст.1272 ЦК України
передбачено, що за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття
спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
Суд вважає доведеним, що
позивачка ОСОБА_1 пропустила
встановлений строк з поважних причин,
тому що про наявність спадкового майна
дізналася тільки у серпні 2014 року, у
зв'язку із чим зазнавала об'єктивних,
непереборних та істотних труднощів на
вчинення цих дій. Тому ОСОБА_1 необхідно
встановити додатковий строк у два
місяці для подачі заяви про прийняття
На підставі викладеного,
керуючись ст.ст. 3, 10, 12, 60, 212-215 ЦПК
України, ст.ст. 1216, 1217, 1218, ч. 1, 3 ст. 1268, ч.1
ст. 1269, ч.1 ст. 1270, 1272 ЦК України, п.24
Постанови Пленуму Верховного Суду
України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову
практику у справах про спадкування»
суд,-
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визначити ОСОБА_1, яка народилася
ІНФОРМАЦІЯ_2 року у місті Комсомольське
Старобешівського району Донецької
області, додатковий строк у 2 (два)
місяці з дня набуття цим рішенням
законної сили, для прийняття спадщини
після смерті її матері ОСОБА_5, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року в м.
Костянтинівка Донецької області.
Вступна та резолютивна частини
рішення проголошені 05 листопада 2014
року, у повному обсязі рішення буде
виготовлене до 10 листопада 2014 року.

Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду шляхом подачі
апеляційної скарги до
Костянтинівського міськрайонного суду
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення, а у разі
відсутності сторін у судовому
засіданні,- у той же строк після
отримання копії цього рішення.

Суддя