Справа № 274/5371/14-ц
н/п № 2/0274/1876/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.11.2014 року
м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд
Житомирської області у складі:
головуючого - судді Щербака Д.С., при
секретарі Поступайло Х.О., розглянувши
у відкритому судовому засіданні в залі
суду м. Бердичева цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачкою - ОСОБА_1 подано позовну
заяву до відповідача - ОСОБА_2 про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини
за заповітом, а саме строку тривалістю
в 1 (один) місяць.

Позов мотивується тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2
померла тітка позивачки - ОСОБА_3. Після
її смерті відкрилась спадщина на
належні їй грошові вклади в
Бердичівському відділені № 73 ПАТ
«Ощадбанк» (Сбербанк колишнього СРСР),
рахунки за № НОМЕР_1 та за № НОМЕР_2.

За життя померла ОСОБА_3 склала заповіт,
посвідчений секретарем
Великомошковецької сільської ради
Андрушівського району Житомирської
області Поліщук Т.М. від 30.06.2005 року,
зареєстровано в реєстрі за № 27,
відповідно до якого все належне їй
майно, де б воно не знаходилось та з
чого б не складалось, вона заповідала
позивачці ОСОБА_1

У визначений законодавством
шестимісячний строк позивачка не
звернулась до Бердичівської державної
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини через те, що навіть
не знала про саме існування вказаного
вище заповіту, а також вважала, що у
померлої будь-яке майно взагалі
відсутнє так як ще при її житті вона їм
вже розпорядилась.

Строку для прийняття спадщини
закінчився 23.03.2007 року.

Постановою державного нотаріуса
Бердичівської державної нотаріальної
контори Денисенко Г.А. від 22.08.2014 року
позивачці було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом через відсутність факту
прийняття спадщини, а саме позивач
протягом встановленого законодавством
строку не подав заяву про прийняття
спадщини.

В судове засідання позивачка не
з'явилась, надала суду письмову заяву
про розгляд справи без її участі,
позовні вимоги підтримала, просила суд
їх задовольнити з наведених у позові
підстав.

Відповідач в судове засідання також не
з'явився, надав суду письмову заяву про
розгляд справи без його участі, позовні
вимоги визнав, не заперечив проти їх
задоволення.

В зв'язку з неявкою в судове засідання
сторін розгляд справи проводиться
відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у
разі визнання відповідачем позову суд
за наявності для того законних підстав
ухвалює рішення про задоволення
позову.

Суд, ознайомившись з матеріалами
цивільної справи та проаналізувавши їх
у сукупності, приходить до висновку про
те, що позовні вимоги підлягають
задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень та
не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 1 статті 1270 ЦК України
передбачено, що для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини.

Частинами 1 та 3 статті 1272 ЦК України
передбачено, що якщо спадкоємець
протягом строку, встановленого статтею
1270 цього Кодексу, не подав заяву про
прийняття спадщини, він вважається
таким, що не прийняв її. За позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30 травня 2008
року №7 «Про судову практику у справах
про спадкування» встановлено, що особа,
яка не прийняла спадщину в
установлений законом строк, може
звернутися до суду з позовною заявою
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини відповідно до
частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене
положення застосовується до
спадкоємців, в яких право на
спадкування виникло з набранням
чинності зазначеним Кодексом. Суди
відкривають провадження в такій справі
у разі відсутності письмової згоди
спадкоємців, які прийняли спадщину
(частина друга статті 1272 ЦК), а також за
відсутності інших спадкоємців, які
могли б дати письмову згоду на подання
заяви до нотаріальної контори про
прийняття спадщини. Відповідачами у
такій справі є спадкоємці, які прийняли
спадщину. При відсутності інших
спадкоємців за заповітом і за законом,
усунення їх від права на спадкування,
неприйняття ними спадщини, а також
відмови від її прийняття відповідачами
є територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти
наявність або відсутність спадкової
справи стосовно спадкодавця у
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини, наявність у
матеріалах справи обґрунтованої
постанови про відмову нотаріуса у
вчиненні нотаріальної дії, зокрема
відмови у видачі свідоцтва про право на
спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий
строк для подання заяви про прийняття
спадщини, суд не повинен вирішувати
питання про визнання за ним права на
спадщину. Спадкоємець після визначення
йому додаткового строку для прийняття
спадщини має право прийняти спадщину в
порядку, установленому статтею 1269 ЦК,
звернувшись в нотаріальну контору,
після чого вважається таким, що прийняв
спадщину.

Враховуючи вище викладене, суд вважає
за можливим визначити позивачу
додатковий строк тривалістю в 1 (один)
місяць для подання заяви про прийняття
спадщини за заповітом.

На підставі викладеного та керуючись
статями 4, 10, 11, 60, 212-215, 294 ЦПК України,
статей 1268, 1269, 1270, 1272, 1277 ЦК України та п.24
Постанови Пленуму Верховного Суду
України від 30 травня 2008 року за №7 «Про
судову практику у справах про
спадкування», суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання додаткового строку для
подання заяви про прийняття
спадщини-задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1,
додатковий строк тривалістю в 1 (один)
місяць для подання до нотаріальної
контори заяви про прийняття спадщини
за заповітом, яка відкрилась після
смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Початок строку рахується з моменту
набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Житомирської області через
Бердичівський міськрайонний суд
шляхом подачі апеляційної скарги в
10-денний строк з дня проголошення
рішення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня
отримання копії даного рішення.

Суддя:
Д.С.Щербак