РІШЕННЯ

іменем України

29 жовтня 2014 року № 655/184/14-ц

Горностаївський районний суд
Херсонської області

в складі : судді Посунько Г.А.

секретаря Бортнюк Л.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду смт.Горностаївка
Херсонської області цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (треті
особи, які не заявляють самостійних
вимог щодо предмета спору на стороні
відповідача - Орган опіки та піклування
Горностаївської районної державної
адміністрації Херсонської області,
Орган опіки та піклування Дніпровської
районної державної адміністрації в
місті Херсоні) про визнання
батьківства,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 посилається в
обґрунтування своїх позовних вимог на
те, що з 2002 року по ІНФОРМАЦІЯ_4 року він
та ОСОБА_3 перебували у фактичних
шлюбних відносинах, від яких мають
малолітню дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Запис про батька дитини у Книзі
реєстрації народжень проведено за
прізвищем матері, а ім'я та по батькові
дитини записано за вказівкою матері,
відповідно до ч.1 ст.135 СК України.
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, з того
часу дитина проживає у сестри померлої
ОСОБА_2. Позивач вважає себе батьком
ОСОБА_4, тому просить суд визнати його
батьком дитини.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та
представник позивача ОСОБА_5
підтримали позов.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2
та представник відповідача ОСОБА_6
проти позову заперечили та пояснили, що
позивач ОСОБА_1 та сестра відповідача
ОСОБА_3 перебували у фактичних шлюбних
відносинах, від яких мають малолітню
дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після смерті
ОСОБА_3 позивачеві було запропоновано
виховувати дитину, але він відмовився.
З того часу дівчинка живе в АДРЕСА_1 в
сім'ї відповідача ОСОБА_2, яка виховує
дитину як рідну дочку, дитина
забезпечена всім необхідним,
навчається в загальноосвітній школі.
Як за життя ОСОБА_3, так і після її
смерті, позивач ОСОБА_1 дитиною не
цікавиться, не приділяє їй
батьківської уваги, не піклується про
неї та не надає матеріальної допомоги
на її утримання.

В судовому засіданні представник
третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог щодо предмета спору
на стороні відповідача, органу опіки та
піклування Горностаївської районної
державної адміністрації Херсонської
області Куліш О.М. не заперечувала
проти задоволення позову.

В судове засідання представник третьої
особи, яка не заявляє самостійних вимог
щодо предмета спору на стороні
відповідача, органу опіки та
піклування Дніпровської районної
державної адміністрації в місті
Херсоні не з'явився, про дату, час та
місце розгляду справи повідомлявся
належним чином - своєю заявою до суду
третя особа просить розглядати справу
за відсутності їхнього представника.
Суд вважає можливим розглянути справу
за відсутності представника третьої
особи, яка не заявляє самостійних вимог
щодо предмета спору на стороні
відповідача, органу опіки та
піклування Дніпровської районної
державної адміністрації в місті
Херсоні, на підставі наявних у справі
доказів.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_8 -
брат відповідача, ОСОБА_9 - сусідка
відповідача та ОСОБА_10 - невістка
відповідача пояснили, що ОСОБА_3 та
ОСОБА_1 перебували у фактичних шлюбних
відносинах, від яких мають малолітню
дочку ОСОБА_4. Після смерті ОСОБА_3
дівчинка була прийнята в сім'ю
відповідача ОСОБА_2 на правах рідної
дитини. Біологічний батько дівчинки
ОСОБА_1 проживає окремо, дитиною не
цікавиться, не приділяє їй
батьківської уваги, не піклується про
неї та не надає матеріальної допомоги
на її утримання.

В судовому засіданні малолітня ОСОБА_4
пояснила, що раніше вона проживала
разом зі своїми матір'ю ОСОБА_3 та
батьком ОСОБА_1 в м.Херсоні. Після
смерті матері вона живе у своєї тітки
ОСОБА_2 в АДРЕСА_1. Її батько ОСОБА_1
проживає окремо, з нею практично не
спілкується.

Дослідивши матеріали справи та
заслухавши пояснення учасників
судового процесу, суд встановив
наступні обставини та визначив
відповідно до них правовідносини.

Судом встановлено, що з 2002 року по
ІНФОРМАЦІЯ_4 року позивач ОСОБА_1 та
ОСОБА_3 перебували у фактичних шлюбних
відносинах, від яких мають малолітню
дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В порядку ст.126 СК України (за заявою
матері та батька дитини) ОСОБА_1
добровільно не визнав себе батьком
ОСОБА_4 та не подавав відповідної заяви
до державного органу реєстрації актів
цивільного стану.

Запис про батька ОСОБА_4 у Книзі
реєстрації народжень був проведений
відповідно до ч.1 ст.135 СК України - за
прізвищем матері, а ім'я та по батькові
батька записані за вказівкою матері.

Мати дитини ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4
року. З того часу дитина живе в сім'ї
своєї тітки - відповідача ОСОБА_2, куди
була прийнята на правах рідної дитини.
Кровний батько дитини ОСОБА_1 проживає
окремо, з дочкою практично не
спілкується.

Згідно ч.2 ст.125 СК України якщо мати та
батько дитини не перебувають у шлюбі
між собою, походження дитини від батька
визначається: 1) за заявою матері та
батька дитини; 2) за рішенням суду.

Згідно ст.128 СК України за відсутності
заяви, право на подання якої
встановлено статтею 126 цього Кодексу,
батьківство щодо дитини може бути
визнане за рішенням суду. Підставою для
визнання батьківства є будь-які
відомості, що засвідчують походження
дитини від певної особи, зібрані
відповідно до Цивільного
процесуального кодексу України. Позов
про визнання батьківства приймається
судом, якщо запис про батька дитини у
Книзі реєстрації народжень вчинено
відповідно до частини першої статті 135
цього Кодексу.

Таким чином, підставою для визнання
батьківства є будь-які відомості, що
засвідчують походження дитини від
певної особи. Відповідно до ст.57 ЦПК
України доказами є будь-які фактичні
дані, на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи. Ці дані
встановлюються на підставі пояснень
сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів. При
вирішенні спору про визнання
батьківства суд враховує усі вище
перераховані докази в сукупності.
Разом з тим, важливе значення в процесі
доказування має висновок
судово-біологічної (генетичної)
експертизи, яка є найбільш ефективним
доказом, що підтверджує наявність чи
відсутність батьківства особи щодо
дитини. При цьому, при вирішенні спору
про батьківство перевага надається не
юридичному, а біологічному критерію,
якого достатньою для задоволення
позову про визнання батьківства.

Факт кровного споріднення між
позивачем ОСОБА_1 та дитиною ОСОБА_4
підтверджується поясненнями позивача
про перебування в інтимних відносинах
з матір'ю дитини ОСОБА_3, поясненнями
відповідача ОСОБА_2, поясненнями
свідків ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10,
поясненнями малолітньої ОСОБА_4 та
висновком судово-генетичної
експертизи.

Так, з висновку судово-медичної
молекулярно-генетичної експертизи,
проведеної експертами комунальної
установи „Одеське обласне бюро
судово-медичної експертизи",
вбачається, що ОСОБА_1 може являтися
біологічним батьком дитини ОСОБА_4 з
ймовірністю 99,99 %, таким чином
батьківство практично доведене.

Суд критично оцінює заперечення
відповідача проти позову з посиланням
на відсутність у позивача ОСОБА_1
батьківських почуттів відносно
малолітньої дочки ОСОБА_4

Дійсно, в судовому засіданні
встановлено, що після смерті ОСОБА_3
позивач ОСОБА_1 відмовився залишити
біля себе свою малолітню дочку ОСОБА_4,
хоча мав таку можливість. З того часу
позивач проживає окремо від дитини, не
займається її вихованням, та розвитком,
не піклується про неї, не проявляє до
неї щонайменшої батьківської турботи.
Проте, встановлення біологічного
батьківства є безумовною підставою для
визнання батьківства в розумінні ст.128
СК України.

На підставі викладеного, суд вважає
можливим визнати відповідача ОСОБА_1
батьком ОСОБА_4

Керуючись ст.ст.125, 128 СК України,
постановою Пленуму Верховного Суду
України від 15 травня 2006 року № 3 „Про
застосування судами окремих норм
Сімейного кодексу України при розгляді
справ щодо батьківства, материнства та
стягнення аліментів", ст.ст.10, 11, 60, 209, 212 -
215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (треті особи, які
не заявляють самостійних вимог щодо
предмета спору на стороні відповідача -
Орган опіки та піклування
Горностаївської районної державної
адміністрації Херсонської області,
Орган опіки та піклування Дніпровської
районної державної адміністрації в
місті Херсоні) про визнання
батьківства - задовольнити.

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця
с.В-Токмак Чернігівського району
Запорізької області, індивідуальний
ідентифікаційний номер - НОМЕР_1,
батьком ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Рішення суду може бути оскаржене в
апеляційний суд Херсонської області
через Горностаївський районний суд
Херсонської області шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня його проголошення, а для
осіб, які брали участь у справі, але не
були присутніми у судовому засіданні, -
протягом десяти днів з дня отримання
копії рішення.

Суддя
Посунько Г.А.