Справа № 404/9052/14-ц
Номер провадження 2/404/3600/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2014 року Суддя
Кіровського районного суду м.
Кіровограда Кулінка Л.Д., розглянувши
матеріали позовної заяви ОСОБА_1, до
ОСОБА_2, про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом
про поділ між ОСОБА_1 та ОСОБА_2
спільного майна подружжя, присудивши
ОСОБА_3 автомобіль ВАЗ 21101 ЗНГ, номер
державної реєстрації: ВА 4080 АР та
стягнувши з відповідача на користь
позивача компенсацію за вартістю
частки останньої у спільному майні
подружжя у розмірі 32012,40 грн.

Стаття 119 Цивільного процесуального
кодексу України містить вимоги щодо
форми і змісту позовної заяви. Позовна
заява повинна містити зміст позовних
вимог, виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину. Відповідно до частини 5
статті 119 Цивільного процесуального
кодексу України, до позовної заяви
додається документ, що підтверджує
сплату судового збору.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 4 Закону
України “Про судовий збір” за подання
до суду позовної заяви майнового
характеру судовий збір складає 1
відсоток ціни позову, але не менш 0,2
розміру мінімальної заробітної плати
та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати, тобто мінімальний
розмір плати складає 243,60 грн.

Позивачем при зверненні до суду
судовий збір не сплачено. В позовних
матеріалах міститься клопотання про
відстрочку сплати судового збору, в
зв’язку з тяжким матеріальним
становищем.

Згідно частини 2 статті 79 Цивільного
процесуального кодексу України, розмір
судового збору, порядок його сплати,
повернення і звільнення від сплати
встановлюються законом.

Частиною 1 статті 8 Закону України “Про
судовий збір” передбачено, що
враховуючи майновий стан сторони, суд
може своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
певний строк, але не довше ніж до
ухвалення судового рішення у справі.

У відповідності до статті 82 Цивільного
процесуального кодексу України, суд,
враховуючи майновий стан сторони, може
своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
визначений строк, але не більше як до
ухвалення судового рішення у справі.
Якщо у встановлений судом строк судові
витрати не будуть оплачені, заява
відповідно до статті 207 залишається без
розгляду, або витрати стягуються за
судовим рішенням у справі, коли оплата
судових витрат була відстрочена або
розстрочена до ухвалення цього
рішення.

Це питання вправі поставити перед
судом сторона шляхом подання
відповідного обґрунтованого
клопотання. У клопотанні повинні бути
наведені обставини, які свідчать про її
незадовільне (скрутне) матеріальне
становище та подані суду відповідні
докази. Однак заява про відстрочення
сплати судового збору, яка підписана
позивачем, не містить належних доказів
на підтвердження складного
матеріального становища. З доданих до
позовної заяви документів вбачається,
що дочка позивача, є інвалідом з
дитинства та отримує державну
соціальну допомогу. На підтвердження
скрутного матеріального стану
позивачем подано копію трудової
книжки, серії АХ № 891384, 10.10.2014 року в
якій міститься запис про звільнення
позивача з роботи за угодою сторін
відповідно до ч. 1 ст. 36 Кодексу законів
про працю України. Також подана довідка
№ 2282 від 21.10.2014 року Кіровоградського
міськрайонного центру зайнятості про
те, що позивач не перебуває на обліку.
Проте, не наведено обґрунтування
причин з яких позивач не скористалася
правом на реєстрацію в центрі
зайнятості державної служби
зайнятості для отримання допомоги по
безробіттю, що виплачується особам, які
звільнені за угодою сторін, згідно з п. 1
ст. 36 Кодексу законів про працю України
з восьмого календарного дня після
реєстрації застрахованої особи в
установленому порядку в державній
службі зайнятості. Тобто заява про
відстрочення сплати судового збору не
відповідає положенням вищевказаної
норми права, а відтак є
необґрунтованою.

Таким чином, до позовної заяви
застосовуються положення статті 121
Цивільного процесуального кодексу
України згідно якої позовна заява,
подана без додержання вимог,
викладених у статті 119 Цивільного
процесуального кодексу України
підлягає залишенню без руху з наданням
строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись
частиною 1 статті 121 Цивільного
процесуального кодексу України, суддя -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви позивача про
відстрочку сплати судового збору,
відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1, до ОСОБА_2, про
поділ майна подружжя, залишити без
руху.

Надати позивачу строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п’яти днів з дня отримання копії
ухвали про залишення позовної заяви
без руху.

Запропонувати позивачу сплатити
судовий збір в порядку та розмірах,
встановлених Законом України “Про
судовий збір”.

Банківські реквізити для зарахування
судового збору: Одержувач коштів: УДКС
України у м. Кіровограді
Кіровоградської області; код
отримувача (код за ЄДРПОУ): 38037409; банк
отримувача - ГУ ДКСУ України у
Кіровоградській області; МФО: 823016; р/р
0003; код класифікації доходів
бюджету: 22030001.

Роз'яснити, якщо позивач відповідно до
ухвали суду у встановлений строк
виконає вимоги, визначені статтями 119 і
120 цього Кодексу, сплатить суму
судового збору, позовна заява
вважається поданою в день первісного
її подання до суду. Інакше заява
вважається неподаною і повертається
позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда

ОСОБА_4