ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" листопада 2014 р. Дарницький
районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Трусової Т.О.

при секретарі Мінасян С.Г. з участю:
позивача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3, її
представника ОСОБА_4, третьої особи
ОСОБА_5, розглянувши в судовому
засіданні в залі суду в м. Києві заяву
ОСОБА_2 про роз'яснення рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про
роз'яснення рішення Дарницького
районного суду м. Києва від 15 жовтня 2014
р., ухваленого у цивільній справі за
його позовом до ОСОБА_3 про виселення з
квартири, зустрічним позовом ОСОБА_3 та
позовом третьої особи з самостійними
вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про визнання
права на користування жилими кімнатами
та місцями загального користування у
квартирі, зобов'язання припинити дії,
що порушують право, зобов'язання не
чинити перешкод у користуванні жилими
кімнатами та місцями загального
користування.

В обґрунтування заяви позивач послався
на те, що рішення суду в частині
зобов'язання його не чинити ОСОБА_3
перешкод у користуванні жилими
кімнатами та місцями загального
користування є незрозумілим, оскільки
не конкретизовано, які саме перешкоди
він не повинен чинити.

Позивач ОСОБА_2 заяву підтримав та
додатково пояснив, що по аналогічному
рішенню, де його зобов'язано не чинити
перешкод у користуванні квартирою
молодшій дочці, державний виконавець
на власний розсуд трактує зміст
рішення, у зв'язку з чим безпідставно
накладає на нього штрафи. За таких
обставин він вважає, що суд повинен
конкретизувати, які ж дії він не
повинен чинити, щоб не порушувати
рішення суду.

Відповідач ОСОБА_3, її представник
ОСОБА_4 та третя особа ОСОБА_5 просили
відмовити ОСОБА_2 в роз'ясненні рішення
вказуючи, що рішення є ясним і
зрозумілим, у зв'язку з чим жодних
роз'яснень не потребує.

Заслухавши сторони та вивчивши
матеріали цивільної справи, суд вважає
заяву ОСОБА_2 необґрунтованою, виходячи
з наступного.

Згідно з приписом ст. 221 ЦПК України
підставою для роз'яснення рішення є
його незрозумілість для осіб, які брали
участь у справі, або для державного
виконавця.

Рішенням від 15 жовтня 2014 р. суд визнав
за ОСОБА_3 право користування жилою
площею у квартирі АДРЕСА_1, виділеною в
користування ОСОБА_5, та зобов'язав
ОСОБА_2 не чинити ОСОБА_3 перешкод у
користуванні жилими кімнатами і
місцями загального користування.

Таким чином, зобов'язуючи ОСОБА_2 не
чинити перешкод у користуванні житлом,
суд застеріг його від вчинення
будь-яких дій, які б порушували житлові
права ОСОБА_3 як члена сім'ї іншого
співвласника квартири.

Зміст поняття «право користування
житлом» обумовлюється інтересом особи
у забезпеченні її житлових потреб.

Ряд норм цивільного та житлового
законодавства України регламентують
умови реалізації права на користування
житлом, визначають основні права
власника житла, а також встановлюють
ряд обмежень у здійсненні такого права,
метою запровадження яких є захист
суспільних інтересів.

Однак судовим рішенням неможливо
визначити як вичерпний перелік дій, які
власник має право вчиняти під час
користування своїм майном, так і
конкретизувати перелік дій, умов та
обставин, які стосуються здійснення
права на користування житлом, та
можливих дій, спрямованих на порушення
вказаного права.

За таких обставин підстав для
постановлення ухвали про роз'яснення
рішення суд не вбачає.

Керуючись ст. 221 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У роз'ясненні рішення Дарницького
районного суду м. Києва від 15 жовтня 2014
р., ухваленого у цивільній справі за
позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виселення
з квартири, зустрічним позовом ОСОБА_3
до ОСОБА_2 про визнання права на
користування жилими кімнатами та
місцями загального користування у
квартирі, зобов'язання припинити дії,
що порушують право, зобов'язання не
чинити перешкод у користуванні жилими
кімнатами та місцями загального
користування у квартирі, позовом
третьої особи з самостійними вимогами
ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про визнання права на
користування жилими кімнатами та
місцями загального користування у
квартирі, зобов'язання припинити дії,
що порушують право, зобов'язання не
чинити перешкод у користуванні жилими
кімнатами та місцями загального
користування у квартирі, відмовити.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги ухвала, якщо її не
скасовано, набирає законної сили після
розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва
протягом п'яти днів з дня її
проголошення.

Суддя: