Справа
№ 495/7383/14-ц
Ухвала

30 жовтня 2014 року

м.
Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний
суд Одеської області в складі:

головуючої судді: Чебан Н.В.

при секретарі: Ткаченко О.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Білгород-Дністровський
Одеської області цивільну справу за
заявою ОСОБА_1 про перегляд
заочного рішення по справі за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа, яка не
заявляє самостійних вимог щодо
предмету спору Білгород-Дністровська
міська рада, про поділ земельної
ділянки, яка розташована за адресою:
Одеська область,
м.Білгород-Дністровський, вул. Кірова, 48
«а», згідно часток кожного
співвласника в домоволодінні, визнання
права власності та зобов’язання не
чинити перешкод у встановленні меж і
користуванні земельною ділянкою ,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням
Білгород-Дністровського
міськрайонного суду Одеської області
від 16 вересня 2014 року позовні вимоги
ОСОБА_2 – задовольнені (а.с.139-143).

06 жовтня 2014 року ОСОБА_1 звернулась до
суду з заявою про перегляд заочного
рішення від 16 вересня 2014 року,
посилаючись на те, що рішення суду
прийнято у відсутність відповідача по
справі, із порушенням норм
матеріального та процесуального
права.(а.с.148-149).

Відповідач ОСОБА_1 та її представник в
судовому засіданні заяву про перегляд
заочного рішення підтримали та просили
її задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому
засіданні проти задоволення заяви про
перегляд заочного рішення заперечував.

Представник третьої особи у судове
засідання не зявився, про дату, час та
місце слухання справи повідомлявся
належним чином, причина неявки суду
невідома (а.с.159).

Дослідивши матеріали справи, ретельно
дослідивши докази, суд вважає за
необхідне заяву залишити без
задоволення, виходячи з наступних
підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 231 ЦПК України у
результаті розгляду заяви про перегляд
заочного рішення суд може своєю
ухвалою: 1) залишити заяву без
задоволення; 2) скасувати заочне
рішення і призначити справу до
розгляду в загальному порядку. Згідно
ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення
підлягає скасуванню, якщо
судом буде встановлено, що
відповідач не з'явився в судове
засідання та не повідомив
про причини неявки з поважних
причин і докази, на які він
посилається, мають істотне
значення для правильного вирішення
справи.

За змістом вищевказаних процесуальних
норм, заочне рішення підлягає
скасуванню за двох умов: 1) якщо судом
буде встановлено, що відповідач, тобто
заявник, не з'явився у судове засідання
та не повідомив про причини неявки з
поважних причин; 2) якщо докази, на які
посилається відповідач (заявник), мають
істотне значення для правильного
вирішення справи. При цьому, другу
умову слід розуміти таким чином, що
відповідач у своїй заяві про перегляд
заочного судового рішення посилається
на такі обставини та на такі докази на
їх підтвердження, що якби вони були
відомі суду при ухваленні заочного
рішення, суд прийшов би до іншого
висновку, ухвалив би принципово інше
рішення.

Враховуючи те, що у своїй заяві про
перегляд заочного рішення, та в
судовому засіданні, відповідач та
представник відповідача не послались
на докази, які мають істотне значення
для правильного вирішення справи,
правові підстави для скасування
заочного рішення і призначення справи
до розгляду в загальному порядку
відсутні.

Також суд вважає неспроможними
посилання заявника на ту обставину, що
відповідач не з’явилася в судове
засідання з поважних причин, так як
надала суду відповідну заяву про те, що
буде перебувати за межами України. З
матеріалів справи вбачається, що
ОСОБА_1 належним чином була повідомлена
про дату слухання справи (а.с.122), а заява
подана до суду 02.09.2014 року, до уваги
судом братися не може, оскільки ОСОБА_1
не просила у ній перенести слухання
справи, або як вона зазначає у своїй
заяві про перегляд заочного рішення, -
не розглядати справу без її участі, а
лише повідомила суд про те, що у кінці
вересня вона виїздить та надала копії
квитків(а.с.124,125).

Небажання відповідача надавати
докази в обґрунтування своїх
заперечень проти позову, зокрема
з причини ухилення від участі в
судових засіданнях , давало суду право
при заочному розгляді справи
обмежитися доказами, наданими
позивачем, що повністю відповідає
положенням ст. 224 ч.1 ЦПК України.

Виходячи з наведеного вище, заочне
рішення може бути скасоване судом лише
у випадках наявності двох
взаємопов'язаних обставин: неявки
відповідача у судове засідання з
поважних причин та якщо докази, на які
він посилається, мають істотне
значення для правильного вирішення
справи.

Доказів, які б мали істотне значення
для правильного вирішення справи
відповідачем суду не надано.

З урахуванням вищенаведеного, зважаючи
на те, що цивільне процесуальне
законодавство закріплює юридичну
сукупність, за наявності всіх
елементів якої заочне рішення підлягає
скасуванню, суд вважає, що заявником
не доведено що є підстави для
скасування заочного рішення. Відтак
суд залишає заяву про перегляд
заочного рішення без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути
оскаржене в загальному порядку,
встановленому цим Кодексом. У
цьому разі строк на апеляційне
оскарження рішення починає
відраховуватися з дати
постановлення ухвали про залишення
заяви про перегляд заочного рішення
без задоволення.

Керуючись ст. ст. 209, 210, 231, ЦПК
України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного
рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє
самостійних вимог щодо предмету спору
Білгород-Дністровська міська рада, про
поділ земельної ділянки, яка
розташована за адресою: Одеська
область, м.Білгород-Дністровський, вул.
Кірова, 48 «а», згідно часток кожного
співвласника в домоволодінні, визнання
права власності та зобов’язання не
чинити перешкод у встановленні меж і
користуванні земельною ділянкою –
залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Чебан Н.В.