overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" жовтня 2014 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Сирбул О.Ф.

при секретарі Семенченко Я.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

встановив:

У вересні 2014 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем
ОСОБА_3.

Свої вимоги мотивувала тим, що 08 серпня 1997 року уклала шлюб з відповідачем. Від шлюбу мають доньку - ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалося через психологічну несумісність характерів, різні погляди на сімейне життя, права та обов'язки подружжя. Ведення спільного господарства та сумісне проживання припинено. Відповідач же довгий час проживає з іншою жінкою, вихованням дитини не займається, матеріальної допомоги на утримання дитини не надає. Примирення між подружжям неможливе.

В судове засідання сторони не з'явились, надали до суду заяви, щоб розгляд справи проводити у їх відсутність та проти позовних вимог не заперечували (а.с. 18-19).

Суд, дослідивши матеріали справи вважає встановленими наступні обставини.

Сторони перебувають в шлюбі 08 серпня 1997 року, який зареєстрований Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з
Державним Центром розвитку сім'ї, актовий запис № 1055 (а.с. 8).

З пояснень позивача вбачається, що їх сім'я фактично розпалась. Фактичні шлюбні відносини та ведення спільного господарства припинені. Від шлюбу мають доньку - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу
України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що сім'я сторін розпалася і подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, тому шлюб необхідно розірвати.

На підставі ст.ст. 110, 112 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст. 208, 209, 214, 215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 08 серпня 1997 року
Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім'ї, актовий запис № 1055 - розірвати.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА провадження №
УХВАЛА

"27" жовтня 2014 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Каліушко Ф.А. розглянувши матеріали за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Дельта Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до
ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Відповідно до ст. 109 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її перебування.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, відповідачем в ній визначено ОСОБА_2, місцем проживання якого вказано
АДРЕСА_1.

Дане також підтверджується відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в м.
Києві, відповідно до яких громадянин
ОСОБА_2 зареєстрований в АДРЕСА_1, що територіально відноситься до
Дарницького району м. Києва.

Однак, відповідно до листів №101-6965/02 від 19.09.2014 року та листа №101-7970/02 від 16.10.2014 року Дарницької РДА м. Києва будівля № 4/1 по Харківському шосе в м. Києві за адміністративно-територіальним поділом не відноситься до Дарницького району м. Києва.

Враховуючи те, що відповідач зареєстрований за адресою, яка за адміністративно-територіальним поділом не відноситься до Дарницького району м. Києва, дана справа не підсудна
Дарницькому районному суду міста
Києва.

Згідно ст. 115 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом з заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України заява повертається у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

Вивчивши матеріали справи, вважаю, що за таких обставин необхідно повернути позовну заяву позивачеві Публічному акціонерному товариству «дельта Банк», як непідсудну Дарницькому районному суду м. Києва.

На підставі викладеного та керуючись стст. 109, 115, 121 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості - повернути позивачу для подання до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання її копії.

СУДДЯ:
КАЛІУШКО Ф.А.
04.11.2014 року Деснянський районний суд м. головуючого - судді Грегуль О.В. при секретарі - Фідрі Н.І. розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивачка звернувшись до суду з вищевказаним позовом, просить розірвати укладений нею з відповідачем шлюб, посилаючись на фактичне припинення сімейно-шлюбних відносин.
У судовому засіданні позивачка позов підтримала і просила про його
Відповідач у судове засідання не з'явився і доказів про поважність причин своєї неявки, суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи, повідомлявся належним чином за місцем своєї реєстрації, що підтверджується наявним у матеріалах справи, зворотним поштовим повідомленням.
Суд вважає, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин.
Позивачка не заперечувала проти заочного розгляду справи.
З урахуванням положень ст. ст. 74-77, 169, 224
ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи, суд вважає, що в матеріалах справи, є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін по справі, для її розгляду по суті заочно за відсутності відповідача.
Вислухавши пояснення позивачки, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд у судовому засіданні
Відповідно до наявної в матеріалах справи, копії свідоцтва про одруження від 28.09.2013 року, сторони зареєстрували шлюб 28.09.2013 року.
Як вказує позивачка, вона з відповідачем сімейно-шлюбних відносин не підтримує, спільного господарства не веде і не має наміру поновлювати шлюбні відносини з відповідачем.
Будь-яких доказів у спростування позовних вимог, відповідач суду не надав і судом таких доказів не здобуто.
Суд вважає, що вищевикладене дає підстави для висновку, що подальше спільне життя сторін по справі, як подружжя і збереження їх шлюбу суперечить їх інтересам, що в свою чергу має істотне значення.
Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
За таких обставин, позов підлягає
Судові витрати та витрати при реєстрації щлюбу, позивачка просила
Керуючись ст. ст. 4-11, 209, 213-215, 224-228 ЦПК
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Шлюб укладений 28.09.2013 року між ОСОБА_2 і
ОСОБА_1, який був зареєстрований відділом РАГСу Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1337, розірвати.
Судові витрати та витрати при реєстрації розірвання шлюбу покласти
ОСОБА_2 звільнити від сплати витрат при реєстрації розірвання шлюбу.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня отримання
СУДДЯ:
Номер провадження 2/754/6206/14
У Х В А Л А

Іменем України

03.11.2014 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Грегуль О.В.

при секретарі - Фідрі Н.І.

розглянувши у відкритому судому засіданні в м. Києві справу за позовом приватного акціонерного товариства
«Страхова компанія «Україна» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

06.10.2014 року до суду надійшов вищевказаний позов у якому позивач, просить у порядку регресу, стягнути з відповідача, виплачене страхове відшкодування.

Після відкриття провадження у справі і до початку розгляду справи по суті, виявилось, що позов прийнято з порушенням правил підсудності.

Зокрема, у відповідь на запит суду, надійшло повідомлення адресно-довідкового підрозділу ГУДМС
УДМС України в м. Києві про те, що з 25.01.2006 року, відповідачі зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, тобто, за межами
Деснянського району м. Києва.

Згідно з ч. 1 ст. 109 ЦПК України, позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Відповідно до п. 1 і п. 2 ч. 1 ст. 116 ЦПК
України, суд передає справу на розгляд іншого суду, якщо: до початку розгляду справи по суті задоволено клопотання відповідача, зареєстроване місце проживання або перебування якого раніше не було відоме, про передачу справи за місцем його проживання
(перебування); після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву прийнято з порушення правил підсудності.

Від представника позивача до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Відповідач у судове засідання не з'явився і доказів про поважність причин своєї неявки, суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи, повідомлявся належним чином за адресою, вказаною в позові, що підтверджується наявними в матеріалах справи, зворотним поштовим повідомленням.

З урахуванням положень ст. ст. 74-77, 169 ЦПК
України та з метою уникнення затягування розгляду справи, суд вважає за можливе, вирішити питання про передачу справи на розгляд за підсудністю до Богуславського районного суду Київської області за відсутності представника позивача та відповідача.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Позов прийнято з порушення правил підсудності.

З урахуванням вищевикладеного, правові підстави для розгляду справи по суті
Деснянським районним судом м. Києва, відсутні.

За таких обставин, справа підлягає передачі на розгляд підсудністю до за
Богуславського районного суду
Київської області.

Керуючись ст. 116 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Справу за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Україна» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, передати на розгляд за підсудністю до
Богуславського районного суду
Київської області.

Передачу справи здійснити після закінчення строку на оскарження ухвали, а в разі подання скарги - після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п'яти днів з дня з отримання копії ухвали.

СУДДЯ:
Номер провадження 2-п/754/148/14
Справа № 754/4067/13-ц
У Х В А Л А

Іменем України

03.11.2014 року Деснянський районний суд м.
Києва у складі:

головуючого судді
Шевчука О.П.

при секретарі Бойко
Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 29.07.2013 року задоволено позов ПАТ «Родовід Банк» до
ОСОБА_2, ОСОБА_1- стягнуто з відповідачів солідарно заборгованість за кредитним договором.

До суду звернувся представник відповідача ОСОБА_1 з заявою про перегляд вищезазначеного судового рішення, обґрунтовуючи заяву тим, що відповідач про день та час слухання справи належним чином повідомлена не був, у зв'язку з чим не мала можливості надати докази в обґрунтування неправомірності вимог позивача.

Крім того, представником боржника зазначено, що ОСОБА_1 в порушення п. 2.1.
Договору про наявність боргу як поручитель повідомлений не був, у зв'язку з чим у позивача не виникло право стягнення з нього боргу, позивач не врахував вимоги ст.. 559 ЦК України, відповідно якої порука припинена.

Представник заявника та заявник в судовому засіданні заяву про перегляд заочного рішення підтримали, просить її задовольнити.

Представник позивача в справі - ПАТ
«Родовід Банк» проти задоволення заяви заперечував, зазначивши про те, що підстави для скасування заочного рішення відсутні.

Заслухавши пояснення представника заявника, стягувача та оглянувши письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення заяви виходячи з наступного.

Відповідно ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню , якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення позову.

Заочне рішення, яке просить скасувати представник відповідача, прийняте без участі відповідача, дані про її повідомлення про день та час слухання справи належним чином відсутні.

Крім того в заяві про скасування рішення представник відповідача посилається на ряд обставин, які мають істотне значення для вирішення позову та надав докази, що ставлять під сумнів доводи, викладені в судовому рішенні та потребують дослідження в ході розгляду справи за участі сторін.

Приймаючи до уваги викладене суд вважає правильним заочне рішення скасувати, призначити справу до розгляду в загальному порядку, при повторному розгляді справи перевірити доводи відповідача та постановити у справі законне та обґрунтоване рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 231 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Заочне рішення від 29.07.2013 року в цивільній справі № 2/754/2273/13 - ц за позовом Публічного акціонерного товариства «РодовідБанк» до ОСОБА_2,
ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - скасувати.

Справу призначити до розгляду у судовому засіданні на 12 грудня 2014 року о 14 год. в приміщені Деснянського районного суду м. Києва.

Про день та час слухання справи повідомити сторони.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
провадження №
У Х В А Л А

03 листопада 2014 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука
А.В.,

при секретарі -
Субіну М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.
Києві цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства
«Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до
ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором №010/26-01/05/159 від 04.12.2007 року.

Представник позивача у судові засідання призначені на 02.10.2014 року та на 03.11.2014 року не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, про що містяться відповідні докази в матеріалах справи. Будь-яких заяв чи клопотань у встановленому законом порядку до суду не надходило.

Відповідно до вимог п.3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

У своєму інформаційному листі
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що згідно з вимогами
ЦПК України суд не повинен з»ясовувти причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позов без розгляду.

Положення п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, враховується судом у системному зв»язку із положеннями ст. 169 ЦПК
України, згідно якої суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. Тобто законодавець не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду
(другої підряд).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що повторна неявка представника позивача в судові засідання свідчать про зловживання останнім своїми процесуальними правами та небажання підтримувати позовні вимоги, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 77, ст. 169, п.3 ч.1 ст. 207
ЦПК України суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до
ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:

А.В.Шевчук
Суддя Шевченко С. В.
Провадження № 2-н/644/3338/14
ОРДЖОНІКІДЗЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м.
С У Д О В И Й Н А К А З 31 жовтня 2014 року
Суддя Орджонікідзевського районного суду м.Харкова - Шевченко С.В., розглянувши заяву Комунального підприємства "Жилкомсервіс" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості з утримання будинків, споруд та при будинкових територій з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Відповідно до ст.ст. 95-106 ЦПК
України, ст.ст. 526, 527 ЦК України, ст.ст. 67, 1. Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, на користь Комунального підприємства пл.Конституціі,7, р/р 260005593, банк одержувача ПАТ "Мегабанк", МФО 351629, код 34467793, суму заборгованості за оплату послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій у розмірі 3996 грн. 74 коп., що утворилась за період з 01.01.2007 року по 01.09.2014 року; 2. Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, на користь Комунального підприємства
"Жилкомсервіс" судовий збір розмірі 121,80
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання - 1 рік.
Суддя
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі -
ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до
Судовий наказ набрав чинності "
" 2014 року
Суддя
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказуПовне найменування установи, підприємства, організації в якому знаходиться судовий наказ на виконанні Загальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачеві Підстава для повернення судового наказу Підпис керівника установи, підприємства прикладенням (печатки, організації)
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
_______________________________________
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2014 року суддя Подільського районного суду м.Києва Супрун Г. Б. , розглянувши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про захист прав фізичної особи, як споживача послуг банку з фактичного повернення споживачу його депозитного валютного вкладу з відсотками,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з даним позовом до
Подільського районного суду м.Києва про повернення коштів за договором банківського вкладу з належно нарахованими відсотками.

Згідно ч. 2 ст. 109 ЦПК України позови до юридичних осіб пред'являються в суд за їхнім місцезнаходженням.

Стаття 110 ЦПК України передбачає підсудність справ за вибором позивача, так згідно ч. 5 даної статті позови про захист прав споживачів можуть пред'являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування споживача або за місцем заподіяння шкоди чи виконання договору.

Як вбачається з поданої до суду позивачем позовної заяви, останній звертаючись з нею до Подільського районного суду м. Києва зазначає, що місцезнаходженням відповідача ПАТ
«Дельта Банк» є адреса: м. Київ, вул.
Щорса, 36-б (Печерський район). Як вбачається зі змісту Договору банківського вкладу № 003-28532-171213 від 17.12.2013 року, та інформації розміщеної на сайті Державного підприємства
Інформаційно-ресурсний центр http://irc.gov.ua/, юридичною адресою
(місцезнаходженням) ПАТ «Дельта Банк» є адреса: м. Київ, вул. Щорса, 36-б, яка територіально не відносяться до юрисдикції Подільського районного суду м. Києва.

З Довідки Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в м. Києві від 15 жовтня 2014 року вбачається, що позивач
ОСОБА_1 зареєстрований за адресою:
АДРЕСА_1 (Голосіївський район м.Києва).

Дані адреси сторін не знаходиться в межах територіальної юрисдикції
Подільського районного суду м. Києва.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що дана справа не підсудна
Подільському районному суду міста
Києва.

Відповідно до ст. 115 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для звернення до належного суду.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 110, ст. 115 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про захист прав фізичної особи, як споживача послуг банку з фактичного повернення споживачу його депозитного валютного вкладу з відсоткам - повернути позивачу для подання до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги до
Апеляційного суду м. Києва через
Подільський районний суд м. Києва.

СуддяГ. Б. Супрун