Cправа № 274/5317/14-ц
Провадження № 2/0274/1864/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р
А Ї Н И

21.10.2014 Бердичівський
міськрайонний суд Житомирської
області в складі: головуючого - судді
Зайцева А.В., при секретарі Рудаковій
А.В., розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м.Бердичеві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Маркушівської сільської ради про
визнання будинку спільним майном
подружжя та визнання права власності
на 1/2 його частину в порядку
спадкування за заповітом,-

в с т а н о в
и в:

22 вересня 2014 року ОСОБА_1
звернулась до суду з позовом до
Маркушівської сільської ради
Бердичівського району про визнання
будинку спільним майном подружжя та
визнання права власності на 1/2 його
частину в порядку спадкування за
заповітом.

В обгрунтування пред'явлених
позовних вимог пояснила, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2.
Після її смерті відкрилась спадщина на
1/2 частину житлового будинку по
АДРЕСА_1. Покійною на її ім'я було
складено заповіт на все майно, що
належало їй на день смерті. Вона є
єдиним спадкоємцем. Звернувшись в
Бердичівську державну нотаріальну
контору із заявою про прийняття
спадщини, отримала відмову у видачі
свідоцтва про право на спадщину у
зв'язку з відсутністю
правовстановлюючих документів на 1/2
частину вказаного будинку з
господарськими спорудами на ім'я
матері. Власником домогосподарства
зареєстрований батько позивачки -
ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2. Після
його смерті відкрилась спадщина на
частину будинку не охоплену заповітом.
На момент смерті матері, все майно було
набуте подружжям, та знаходилось у їх
спільній сумісній власності подружжя
без виділу часток. Ім належало по 1/2
частині майна, і ці частки
співвласників у праві спільної
сумісної власності подружжя не були
змінені ні законом, ні рішенням суду.

В судове засідання позивачка не
з'явилась, подала суду заяву у якій
просила суд розглянути справу у її
відсутність. Позовні вимоги підтримує
повністю.

Представик відповідача у судове
засідання не з'явився, без поважних
причин, про день розгляду справи
повідомлявся належним чином.

. У відповідності до ст.197 ЦПК
України в зв"язку з неявкою сторін в
судове засідання розгляд справи
технічними засобами не фіксувався.

Згідно вимог ч.1 ст.224 ЦПК України,
у разі неявки в судове засідання
відповідача, який належним чином
повідомлений і від якого не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності або якщо повідомлені ним
причини неявки визнані неповажними,
суд може ухвалити заочне рішення на
підставі наявних у справі доказів,
якщо позивач не заперечує проти такого
вирішення справи.

Вивчивши матеріали справи, суд
дійшов висновку про задоволення
позовних вимог.

ОСОБА_2 є матір'ю, а ОСОБА_3 є
батьком ОСОБА_1, що стверджується
свідоцтвом про народження останньої.

ОСОБА_1, після реєстрації шлюбу з
ОСОБА_5, присвоєно прізвище ОСОБА_1, що
стверджується довідкою про реєстрацію
шлюбу №91 від 14.06.2011 р. виданою органом
РАЦС Росії.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5
розірвано 04.09.1981 р., та залишено їй
прізвище ОСОБА_1, що вбачається зі
свідоцтва про розірвання шлюбу між
ними.

ОСОБА_1 після реєстрації шлюбу з
ОСОБА_7, присвоєно прізвище ОСОБА_1, що
стверджується свідоцтвом про шлюб від
13.02.1982 р. НОМЕР_1 виданим Маркушівською
сільською радаю народних депутатів
Бердичівського району.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1,
відповідно до свідоцтва про її смерть.
Як вбачається зі змісту заповіту, все
своє майно вона заповідала позивачці
по справі, яка після відкриття спадщини
на 1/2 частину будинку, що по АДРЕСА_1,
звернулась до нотаріальної контори з
приводу отримання свідоцтва про право
на спадщину за заповітом.

Нотаріус відмовив у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом, через відсутність у
померлої правовстановлюючих
документів на спадкове майно.

Відповідно до свідоцтва про право
власності на нерухоме майно, виданого
виконкомом Маркушівської сільської
ради, право власності на
домогосподарство, що по АДРЕСА_1
зареєстроване за ОСОБА_3 (батьком
позивачки).

З 14.02.1961 р. ОСОБА_3 перебував у
шлюбі з ОСОБА_2, якій після реєстрації
шлюбу було присвоєно прізвище ОСОБА_2,
що стверджується свідоцтвом про їх
шлюб.

ОСОБА_3, відповідно до свідоцтва
про смерть, помер ІНФОРМАЦІЯ_2..

Відповідно до ст.355 ЦК України
«Майно, що є у власності двох або більше
осіб /співвласників/ належить їм на
праві спільної власності /спільне
майно/».

Згідно ст.368 ЦК України спільною
сумісною власністю визначається
власність двох або більше осіб без
визначення часток кожного з них.

Відповідно до ст.60 СК України
майно, нажите подружжям за час шлюбу, є
спільною сумісною власністю подружжя.

Відповідно до ст.70 СК України
частки в спільній сумісній власності
подружжя визнаються рівними, якщо не
встановлено інше домовленістю між ними
або шлюбним договором.

Таким чином, батьки позивачки є
співвласниками домогосподарства, що по
АДРЕСА_1, з рівними частками власності.

Окрім того, згідно до ст.370 ЦК
України «Співвласники мають право на
виділ у натурі частки із майна, що є у
спільній сумісній власності. У разі
виділу частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що
частки кожного із співвласників у
праві спільної сумісної власності є
рівними, якщо інше не встановлено
домовленістю між ними, законом або
рішенням суду».

При цьому суд вважає, що при житті
батьків позивачки, між ними як
співвласниками, ніякої домовленості
щодо володіння квартирою не існувало.
Вони, як співвласники, вважали, що їхні
частки у спільній сумісній власності,
рівні. Щодо часток у спільній сумісній
власності, ніхто з них ніякої переваги
на мав. Отож, кожен з них мав право на 1/2
частину спільної сумісної власності, а
саме домогосподарства, що по АДРЕСА_1.

З наданих позивачкою суду доказів
випливає, що ОСОБА_9 та ОСОБА_3 володіли,
розпоряджались та користувались
належним їм на праві спільної
власності майном, на власний розсуд,
договір або ж рішення суду про
виділення частки у спільному майні
відсутній.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась
спадщина 1/2 частину домогосподарства,
що по АДРЕСА_1, не охоплену заповітом
його дружини.

Відповідно до ст.1261 ЦК України "У
першу чергу право на спадкування за
законом мають діти спадкодавця, у тому
числі зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив та батьки."

Судом встановлено, що позивачка
по справі є спадкоємцем за заповітом
після смерті матері - ОСОБА_2, та у
встановлений законом строк звернулась
до нотаріальної контори із заявою при
прийняття спадщини. Однак у видачі їй
свідоцтва про право на спадщину було
відмовлено з підстав відсутності у
померлої правовстановлюючого
документу на 1/2 частину
домогосподарства, що по АДРЕСА_1.

Суд, вивчивши матеріали справи,
оцінивши зібрані у справі докази в їх
сукупності, вважає позовні вимоги
обґрунтованими і підлягаючими
задоволенню.

Керуючись ст.355, 368, 370, 372, 1258, 1261, 1268
ЦК України, ст.60, 70 СК України, ст.6-14, 60,
212-218, 224-233 ЦПК України,суд,-

в и р і ш
и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до
Маркушівської сільської ради про
визнання будинку спільним майном
подружжя та визнання права власності
на 1/2 його частину в порядку
спадкування за заповітом -
задовольнити.

Визнати домогосподарство, що по
АДРЕСА_1 є спільним сумісним майном
подружжя батьків позивачки, а саме
ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та
ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_2., кожен з
яких, мав право власності на 1/2 частину
вказаного госпадарства.

Визнати за ОСОБА_1 право
власності в порядку спадкування за
заповітом на 1/2 частину
домогосподарства, що по АДРЕСА_1, після
смерті її матері - ОСОБА_2, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_1.

Заочне рішення може бути
переглянуто судом, що його ухвалив, за
письмовою заявою відповідача, поданою
протягом десяти днів з дня отримання
його копії. У разі залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення, заочне рішення може бути
оскаржено в загальному порядку
впродовж 10 днів з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Житомирської області через
Бердичівський міськрайонний суд
протягом 10 днів з дня його оголошення.

Особи, які брали участь у справі,
але не були присутніми у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подавати
апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня
отримання копії цього рішення.

Головуючий суддя: