Провадження №2/761/5899/2014
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

14 жовтня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді Гуменюк
А.І.

при секретарі
Туровській О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - Позивач) 02 липня 2014 року
звернулася до Шевченківського
районного суду м. Києва із позовом до
ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона
із Відповідачем перебуває у
зареєстрованому шлюбі із 28 лютого 2009
року. Вказує, що спільне життя у них не
склалося через протилежні погляди на
сімейне життя та через відсутність
спільних інтересів. Крім того, вказує,
що Відповідач постійно її ображає.
Зазначає, що намагаючись зберегти
сім'ю, вони із Відповідачем
неодноразово намагалися віднайти
компроміс у поглядах на сімейне життя,
проте, їх намагання виявилися марними.
Зауважує, що вона прийшла до твердого
переконання, що їх сім'я розпалася і, що
сім'ю зберегти неможливо. Крім того,
зауважує, що вони мають доньку ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1, яка, у разі розірвання
шлюбу, проживатиме із нею. Оскільки
примирення між нею та Відповідачем, на
її думку, неможливе, просить суд
ухвалити судове рішення, яким
розірвати шлюб, укладений між нею та
Відповідачем.

У судовому засіданні факти і обставини,
викладені у позовній заяві, Позивач
підтримала. Просили суд позов
задовольнити. Крім того, Позивач
зауважила, що фактичні шлюбні
відносини між нею та Відповідачем
припинені із листопада 2011 року.
Зауважила, що у неї відсутні почуття
любові до Відповідача. Підтвердила, що
у разі розірвання шлюбу, дитина
проживатиме із нею. Зазначила, що спір
щодо поділу майна, яке є об'єктом права
спільної сумісної власності,
відсутній. Крім того, виявила бажання, у
разі розірвання шлюбу, іменуватися
шлюбним прізвищем.

Відповідач у судовому засіданні з
приводу позовних вимог займав
суперечливу позицію. Зокрема, на
початку судового розгляду справи по
суті зазначив, що він не має бажання
розривати шлюб. Проте, у подальшому,
щодо розірвання шлюбу не заперечував.
Крім того, також не заперечував щодо
викладених у позові обставин
розірвання шлюбу.

Заслухавши пояснення Позивача,
Відповідача, дослідивши матеріали
справи, оцінивши зібрані у справі
докази в їх сукупності, суд прийшов до
переконання про необхідність
задоволення позову, з таких підстав.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 112
Сімейного кодексу України, суд з'ясовує
фактичні взаємини подружжя, дійсні
причини позову про розірвання шлюбу,
бере до уваги наявність малолітньої
дитини, дитини-інваліда та інші
обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання
шлюбу, якщо буде встановлено, що
подальше спільне життя подружжя і
збереження шлюбу суперечило б
інтересам одного з них, інтересам їхніх
дітей, що мають істотне значення.

Заслухавши пояснення Позивача,
Відповідача, суд дійшов висновку, що
між сторонами втрачено почуття любові
та взаєморозуміння, шлюб фактично
розпався, сторони не підтримують
шлюбно-сімейні стосунки, спільного
господарства не ведуть. Таким чином,
суд знаходить, що сім'я розпалася
остаточно, примирення бути не може,
шлюб носить формальний характер, а тому
підлягає розірванню.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1, проживатиме із Позивачем.

З урахуванням викладеного, на підставі
статей 105, 112 Сімейного кодексу України,
керуючись статтями 10, 11, 13, 60, 88, 209, 212-215
Цивільного процесуального кодексу
України суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання
шлюбу - з а д о в о л ь н и т и.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1,
зареєстрований 28 лютого 2009 року
Відділом реєстрації актів цивільного
стану Шевченківського районного
управління юстиції у м. Києві, актовий
запис № 174 - р о з і р в а т и.

При реєстрації розірвання шлюбу у
відділі РАЦС ОСОБА_1 залишити її шлюбне
прізвище - " ОСОБА_1".

Рішення суду може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва шляхом
подання через Шевченківський районний
суд м. Києва апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення, а у разі, якщо
рішення було проголошено без участі
особи, яка його оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після
закінчення зазначених вище строків або
після розгляду справи в апеляційному
порядку Апеляційним судом м. Києва,
якщо воно не буде скасоване.

СУДДЯ :