Справа № 752/3350/14-ц
Провадження № 2/752/2689/14
01.10.2014 року Голосіївський районний суд
міста Києва в складі: головуючого судді
Фролова М.О., за участю секретаря
Титоренко А.М., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1
до Київської міської ради, треті особи:
ОСОБА_3, ОСОБА_4, Друга Київська державна
нотаріальна контора про визнання права
власності на спадкове майно,-
ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернулась у
Голосіївський районний суд міста Києва
з позовом до Київської міської ради
(надалі - відповідач), треті особи:
ОСОБА_3, ОСОБА_4, Друга Київська державна
нотаріальна контора про визнання права
власності на спадкове майно.
Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що
з 1963 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були
власниками ? частини будинковолодіння,
що за адресою: АДРЕСА_1, по ? кожен.
З 1988 вказані особи отримали право
власності на іншу ? частину вказаного
будинковолодіння. Надалі між ОСОБА_6 та
ОСОБА_7 було укладено шлюб, від якого
мають двоє дітей - ОСОБА_8 та ОСОБА_1
ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_6 помер, після
чого його спадкоємці ОСОБА_7, ОСОБА_8 та
ОСОБА_9 отримали ? частину його
будинковолодіння у спадок.
02.10.1997 року ОСОБА_9 подарував свою 1/8
частину будинковолодіння ОСОБА_8
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7, після
смерті якої відкрилась спадщина, до
складу якої увійшло 2/8 частини
Спадкоємець ОСОБА_8 не претендувала на
спадкове майно, тому до нотаріальної
контори не зверталась.
Позивач зазначає, що вона звернулась до
Другої Київської державної
нотаріальної контори для отримання
свідоцтва про право на спадщину, однак
їй було відмовлено у вчиненні
нотаріальної дії у зв'язку з
відсутністю правовстановлюючих
документів на вказане майно.
У зв'язку з зазначеним, позивач просила
визнати за нею право власності на 2/8
частини будинковолодіння, що за
адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування.
В судовому засіданні представник
позивача позов підтримала та просила
Відповідач в судове засідання не
з'явився, належним чином повідомлявся,
явку свого представника не забезпечив,
до суду надійшли пояснення, у яких
відсутні заперечення щодо задоволення
позову і в яких відповідач просить
розглядати справу без участі його
Третя особа ОСОБА_3 в судовому
засіданні не заперечувала проти
Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання
не з'явився, до суду надіслав заяву про
розгляд справи за його відсутності,
проти задоволення позову не
Інші особи в судове засідання не
з'явились, про дату, час і місце
повідомлялись належним чином.
Суд, дослідивши матеріали справи,
пояснення сторін та дослідивши докази,
приходить до наступних висновків.
В судовому засіданні встановлено, що з
1963 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були
власниками ? частини будинковолодіння,
що за адресою: АДРЕСА_1, на підставі
договорів дарування по ? кожен,
відповідно до матеріалів
Судом встановлено, що з 1988 року ОСОБА_5
та ОСОБА_6 отримали право власності на
іншу ? частину вказаного
будинковолодіння на підставі
свідоцтва про право на спадщину за
законом. (а. с. 119).
Відповідно до свідоцтва про шлюб
ОСОБА_6 одружився на ОСОБА_10 (а. с. 7 - 8).
Судом встановлено, що від шлюбу
подружжя має двох дітей - ОСОБА_8 та
Судом встановлено, що після смерті
ОСОБА_6 1989 року, ? частину
будинковолодіння отримали у спадок
його спадкоємці, а саме: 2/8 частини
дружина ОСОБА_7, 1/8 частини ОСОБА_8, 1/8
ОСОБА_9 (а. с. 129).
Відповідно до свідоцтва про смерть від
15.04.2010 року, ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла
ОСОБА_7 - спадкодавець.
Після смерті ОСОБА_7 до складу спадщини
увійшло 2/8 частини будинковолодіння за
У відповідності до ст.1217 ЦК України
спадкування здійснюється за законом.
Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України за
відсутності заповіту, визнання його
недійсним, неприйняття спадщини або
відмови від її прийняття всіма
спадкоємцями за заповітом, а також у
разі не охоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують спадкоємці
Оскільки заповіт відсутній,
спадкування здійснюється за законом.
Разом з цим суд зазначає, що згідно ст.
1216 ЦК України, спадкуванням є перехід
прав та обов'язків (спадщини) від
фізичної особи, яка померла
(спадкодавця), до інших осіб
(спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК
України, до складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
При цьому, згідно ст. 1220 ЦК України,
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
Згідно ч. 1 ст. 1268. ЦК України,
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
З матеріалів справи вбачається, що
спадкоємець ОСОБА_8 не претендувала на
спадкове майно та не зверталась до
нотаріальної контори.
Відповідно до ч. 2 ст. 1268 ЦК України,
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
На підстав викладеного, суд приходить
до висновку, що позивач ОСОБА_1 прийняла
у спадщину 2/8 частини будинковолодіння
за адресою: АДРЕСА_1.
Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України,
спадкоємець, який прийняв спадщину,
може одержати свідоцтво про право на
Згідно ч. 1 ст. 1297 ЦК України,
спадкоємець, який прийняв спадщину, у
складі якої є нерухоме майно,
зобов'язаний звернутися до нотаріуса
за видачею йому свідоцтва про право на
спадщину на нерухоме майно.
Проте, Друга київська державна
нотаріальна контора постановою від
18.02.2014 року за № 929/02-31 відмовила ОСОБА_1
у видачі Свідоцтва про право на
спадщину за законом, у зв'язку з
відсутністю необхідного
правовстановлюючого документу на
В свою чергу суд зазначає, що
відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України,
незалежно від часу прийняття спадщини
вона належить спадкоємцеві з часу
При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК
України, відсутність свідоцтва про
право на спадщину не позбавляє
спадкоємця права на спадщину.
В свою чергу суд зазначає, що Вищим
спеціалізованим судом України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ у п. 3.1. листа «Про судову практику
розгляду цивільних справ про
спадкування» від 16.05.2013 р. за № 24-753/0/4-13
зазначено, що при вирішенні спору про
визнання права власності на спадкове
майно потрібно розмежовувати час і
підстави виникнення права власності у
спадкодавця, які кваліфікуються
відповідно до законодавства України
чинного на час виникнення права
власності та підстави спадкування
зазначеного майна, що визначаються на
час відкриття спадщини та згідно із п. 5
Прикінцевих та перехідних положень ЦК.
Разом з цим Верховним Судом України у
листі «Висновки Верховного Суду
України, викладені в постановах,
ухвалених за результатами розгляду
заяв про перегляд судового рішення з
підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 355
Цивільного процесуального кодексу
України, за II півріччя 2013 р.» від 01.02.2014р.
роз'яснено, що виникнення права
власності на будинки, квартири, споруди
не залежало від державної реєстрації
до часу набрання чинності ЦК України та
Законом України від 01 липня 2004 року
«Про державну реєстрацію речових прав
на нерухоме майно та їх обтяжень.
Аналогічне зазначено Вищим
спеціалізованим судом України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ у п. 3.1. листа «Про судову практику
розгляду цивільних справ про
спадкування» від 16.05.2013 р. за № 24-753/0/4-13.
До того ж згідно ч. 4 ст. 3 закону України
«Про державну реєстрацію речових прав
на нерухоме майно та їх обтяжень» права
на нерухоме майно, що виникли до
набрання чинності цим Законом,
визнаються дійсними у разі відсутності
їх державної реєстрації, передбаченої
цим Законом, за таких умов: якщо
реєстрація прав була проведена
відповідно до законодавства, що діяло
на момент їх виникнення, або якщо на
момент виникнення прав діяло
законодавство, що не передбачало
обов'язкової реєстрації таких прав.
Крім того Вищим спеціалізованим судом
України з розгляду цивільних і
кримінальних справ у п. 3.1. листа «Про
судову практику розгляду цивільних
справ про спадкування» від 16.05.2013 р. за
№ 24-753/0/4-13 зазначено, що виникнення у
спадкоємця права на спадщину, яке
пов'язується з її прийняттям, як
майнового права зумовлює входження
права на неї до складу спадщини після
смерті спадкоємця, який не одержав
свідоцтва про право на спадщину (статті
1296, 1297 ЦК) та не здійснив його державної
реєстрації (ст. 1299 ЦК).
Таким чином позивачу належить
успадкована за законом 2/8 частини
будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 з
дня відкриття спадщини після смерті
Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна
може пред'явити позов про визнання його
права власності, якщо це право
оспорюється або не визнається іншою
особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
У положеннях п. 3.1 Листа Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ «Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування» від
16.05.2013 р. за № 24-753/0/4-13, роз'яснено, що
право власності спадкоємця на спадкове
майно підлягає захисту в судовому
порядку шляхом його визнання у разі,
якщо таке право оспорюється або не
визнається іншою особою, а також у разі
втрати ним документа, який засвідчує
його право власності (ст. 392 ЦК).
Визнання права власності на спадкове
майно в судовому порядку є винятковим
способом захисту, що має
застосовуватися, якщо існують
перешкоди для оформлення спадкових
прав у нотаріальному порядку.
На підставі викладеного та враховуючи
перешкоди для оформлення у
нотаріальному порядку спадкових прав
позивача, суд приходить до висновку про
необхідність захистити права позивача
як спадкоємця, шляхом визнання її права
власності на 2/8 частини
будинковолодіння, що за адресою:
Керуючись ст. ст. 328, 392, 1216, 1217, 1220, 1222, 1223,
1268, 1296, 1297 ЦК України, ст. ст. 10, 15, 60, 208, 209,
212-215, 218, 294 ЦПК України, суд, -
позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, Друга
Київська державна нотаріальна контора
про визнання права власності на
спадкове майно - задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1, ІПН НОМЕР_1, право
власності в порядку спадкування на 2/8
частини будинковолодіння, що за
Рішення може бути оскаржене протягом
десяти днів з дня його проголошення, а
рішення яке було ухвалено без участі
особи, яка її оскаржує протягом десяти
днів з дня отримання копії рішення.
Апеляційна скарга подається до
Апеляційного суду міста Києва через
Голосіївський районний суд міста
Києва.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя