Справа №612/678/14-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н
І М Е Н Е М У К Р А Ї
29 жовтня 2014 року.
Близнюківський районний суд
Харківської області у складі: судді
Мороза О.І., за участю секретаря
Коняєвої Н.Ю., розглянувши у відкритому
судовому засіданні в смт. Близнюки
Харківської області цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до
ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який було
зареєстровано 29 липня 1995 року. Позивач
вказує, що протягом останніх двох років
сумісного проживання з відповідачем
вони не знаходять спільної мови, мають
різні погляди на життя. Між ними
відсутнє взаєморозуміння, припинені
сімейно-шлюбні відносини та ведення
сумісного господарства, поновляти, які
вони не бажають, оскільки склалися такі
особисто-неприязні стосунки, що їх
спільне проживання стало неможливим.
Від шлюбу мають двох дітей - повнолітню
доньку ОСОБА_3, яка навчається в м.
Харкові та малолітню доньку ОСОБА_4, яка
проживає разом із нею.
Посилаючись на вищевказані обставини
просить шлюб розірвати, після
розірвання шлюбу залишити прізвище
Сторони, будучи належним чином та
своєчасно повідомленим про дату, час
та місце судового засідання, в судове
засідання не з'явилися.
Позивач, в наданій до суду заяві,
просить розглядати справу у її
відсутність. В судове засідання не може
з'явитися в зв'язку із зайнятістю. На
задоволенні позову наполягає, на
примирення не згодна, шлюб перший.
Проти заочного розгляду справи не
заперечує, з наслідками ознайомлена.
Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України
особа, яка бере участь у справі, має
право заявити клопотання про розгляд
справи за її відсутності.
Відповідач, судову повістку про виклик
до суду, копії позовної заяви з
додатками, ухвали суду про відкриття
провадження, отримав 17.10.2014 року, заяв,
За таких обставин суд розглядає справу
за відсутності сторін.
Зі згоди позивача, яка викладена в
письмовій заяві, суд ухвалює рішення
при заочному розгляді справи, що
відповідає положенням ч.1 ст. 224 ЦПК
Судом встановлені такі факти та
відповідні їм правовідносини.
Шлюб грунтується на вільній згоді
жінки та чоловіка, що передбачено ч.1
ст.24 Сімейного Кодексу України.
Відповідно до ч.1 ст.110 Сімейного
кодексу України, позов про розірвання
шлюбу може бути пред'явлено одним із
подружжя. Відповідно до ст.112 цього ж
Кодексу, суд постановляє рішення про
розірвання шлюбу, якщо буде
встановлено, що подальше спільне життя
подружжя і збереження шлюбу
суперечило б інтересам одного з них,
інтересам їхніх дітей, що мають істотне
Матеріалами справи встановлено, що
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі,
який було зареєстровано 29 липня 1995
року Близнюківським районним відділом
реєстрації актів громадянського стану
Харківської області, що
підтверджується свідоцтвом про
укладення шлюбу. Актовий запис №29
Сімейно-шлюбні стосунки та спільне
ведення господарства між ними
Від шлюбу мають двох дітей - повнолітню
доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, малолітню
доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що
підтверджується фотокопією свідоцтва
про її народження (а.с.8).
Спору по поділ майна, яке є їх сумісною
власністю, не виникає.
Вбачається, що сім'я сторін розпалася
остаточно і зберегти її неможливо у
зв'язку із небажанням позивача за
вказаних обставин зберегти шлюб,
особисто - неприязними стосунками, що
Наведене свідчить, що подальше спільне
проживання подружжя і збереження шлюбу
суперечить інтересам позивача, що
мають істотне значення.
Відповідно до ч.3 ст.105 Сімейного
Кодексу України, шлюб припиняється
внаслідок його розірвання за позовом
одного із подружжя на підставі рішення
суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Отже, підстави, на які посилається
позивач, наполягаючи на розірванні
шлюбу, є обґрунтованими, збереження
сім'ї неможливе, шлюб фактично розпався
та існує формально, а тому позов і
підлягає задоволенню.
Суд постановляє рішення в межах
заявлених вимог і на підставі наданих
Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу
України, особа, яка змінила своє
прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу,
має право після розірвання шлюбу
надалі іменуватися цим прізвищем або
відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу позивач надалі
бажає іменуватися шлюбним прізвищем
"ОСОБА_1", про що вказала в позовній
Таким чином, позивач має право після
розірвання шлюбу на прізвище -
Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу
України, у разі розірвання шлюбу судом,
шлюб припиняється у день набрання
чинності рішенням суду про розірвання
Відповідно до ч.3 ст.115 Сімейного
Кодексу України, документом, що
засвідчує факт розірвання шлюбу судом,
є рішення суду про розірвання шлюбу,
яке набрало законної сили.
А тому, керуючись ст.ст.10,11,88, 158, 209,
214-215, ч.1 ст. 224 ЦПК України, ч.1 ст.24, ч.3
ст. 105, ч.1 ст. 110, ст.ст. 112, ч.2 ст. 114, ст.115
Сімейного кодексу України, суд,-
Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3,
уродженкою міста Костянтинівка
Донецької області та ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженцем селища
Близнюки Близнюківського району
Харківської області, зареєстрований 29
липня 1995 року Близнюківським районним
відділом реєстрації актів
громадянського стану Харківської
області. Актовий запис №29.
Шлюб вважати розірваним з моменту
набрання рішенням суду законної сили.
Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, її
право після розірвання шлюбу
іменуватися прізвищем «ОСОБА_1».
Рішення суду, після набрання ним
законної сили, надіслати до органу
державної реєстрації актів цивільного
стану за місце ухвалення рішення для
внесення відомостей до Державного
реєстру актів цивільного стану
громадян та проставлення відмітки в
актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через
Близнюківський районний суд
Харківської області шляхом подачі
апеляційної скарги в 10-денний строк з
дня проголошення рішення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

У разі подання відповідачем заяви про
перегляд заочного рішення і залишення
її без задоволення, рішення може бути
оскаржене ним в вищезазначеному
порядку при цьому строк на апеляційне
скарження рішення починається з дати
постановлення ухвали про залишення
заяви про перегляд заочного рішення
без задоволення.

Суддя
О.І. Мороз

29 жовтня 2014 року