справа № 312/295/14-ц
провадження № 2о/312/16/2014
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2014 року
селище Велика Білозерка

Великобілозерський районний суд
Запорізької області в складі:

головуючого судді Рогоза А.Ю.,

при секретарі Лісничій
А.Л.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в с. Велика
Білозерка цивільну справу за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення
факту родинних відносин та визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини,

В С Т А Н
О В И В :

Позивач звернулася до суду з
позовом про встановлення факту
родинних відносин та визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини, зазначивши, що ІНФОРМАЦІЯ_3
року помер ОСОБА_4. Після його смерті
відкрилася спадщина на належне йому
майно, яке складається з земельної
ділянки площею 9,28 га, розташованої на
території Великобілозерської
сільської ради Великобілозерського
району Запорізької області. Померлий
ОСОБА_4 був батьком матері позивача -
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року,
тобто коли заявниці було лише 10 років.
Однак, свідоцтво про народження матері
відсутнє, тому неможливо підтвердити
факт родинних відносин між матір»ю
позивача та її батьком - ОСОБА_4,
відповідно, той факт, що позивач є
онукою померлого. З метою
підтвердження факту родинних
відносини між матір»ю та її батьком
ОСОБА_2 звернулася до органу державної
реєстрації актів цивільного стану
реєстраційної служби
Великобілозерського районного
управління юстиції у Запорізькій
області. Але отримала відповідь (витяг
з Державного реєстру актів цивільного
стану громадян про відсутність
актового запису цивільного стану) про
те, що у Державному реєстрі за
параметрами запиту «ОСОБА_5
ІНФОРМАЦІЯ_5 року» інформація щодо
актового запису про народження
відсутня, актовий запис не виявлено.
Тобто, підтвердити факти родинних
відносин в позасудовому порядку
позивач не може. Встановлення факту
родинних відносин необхідне для
оформлення права на спадщину. Разом з
тим, позивач просить суд визначити їй
додатковий строк для прийняття
спадщини, оскільки вона не знала, що має
право на спадщину після смерті ОСОБА_4

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2
позовні вимоги підтримала у повному
обсязі, просила їх задовольнити,
пояснивши суду, крім викладеного у
позові, що вона пропустила
встановлений законом строк для
прийняття спадщини оскільки не знала
про наявність спадкового майна, яке
залишилося після смерті її діда -
ОСОБА_4 Представник позивача адвокат
ОСОБА_6 у судовому засіданні просив
задовольнити позов у повному обсязі,
зазначивши, що позивач не була
обізнаною щодо своїх прав на
спадкування, а ні відповідач, ні її
родичі не повідомили ОСОБА_2 про
можливість спадкування після смерті
діда, також відповідач не повідомила
нотаріуса про наявність іншого
спадкоємця. Крім того, відповідно до ст.
63 Закону України «Про нотаріат»,
нотаріус повинен був повідомити
позивача про відкриття спадщини.

Відповідач ОСОБА_3 позовні вимоги
визнала частково, не заперечувала
проти встановлення факту родинних
відносин, а саме: що позивач є онукою
ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.
При цьому пояснила суду, що не
повідомила нотаріуса про наявність
інших спадкоємців, оскільки вона не
була юридично обізнаною з цього
питання, а в сільській раді їй
роз'яснили, що вона є єдиним
спадкоємцем після смерті батька -
ОСОБА_4

Представник відповідача ОСОБА_7, яка
має належні повноваження за
довіреністю від 29.09.2014 року, у судовому
засіданні просила суд відмовити
позивачу у визначенні додаткового
строку для прийняття спадщини,
оскільки позивач знала про смерть
дідуся, мала можливість прийняти
спадщину у встановлений законом строк,
але не прийняла її. Згідно з вимогами
діючого законодавства юридична
необізнаність щодо строку та порядку
прийняття спадщини не може свідчити
про поважність причин пропуску строку
для прийняття спадщини.

Заслухавши учасників процесу,
дослідивши матеріали справи, всебічно
та повно з'ясувавши обставини, на яких
ґрунтуються вимоги, об'єктивно
оцінивши в сукупності докази, які мають
значення для розгляду справи, суд
дійшов висновку, що вимоги, які
викладені в позовній заяві, підлягають
частковому задоволенню з наступних
підстав.

У відповідності зі ст. 256 ЦПК України,
суд розглядає справи про встановлення
факту родинних відносин між
громадянами. Встановлення такого
факту можливо, якщо закон зв'язує з ним
певні правові наслідки.

Судом встановлені такі факти та
відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_2
народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 року, її
батьками є ОСОБА_9 та ОСОБА_5 (а.с.4).

21 вересня 2002 року ОСОБА_2 уклала шлюб із
ОСОБА_10 та змінила прізвище на «ОСОБА_2»
(а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_7 року померла мати позивача
- ОСОБА_5 (а.с.6).

Як вбачається із змісту витягу з
Державного реєстру актів цивільного
стану громадян про відсутність
актового запису цивільного стану, у
державному реєстрі актів цивільного
стану громадян інформація щодо
актового запису про народження ОСОБА_5,
ІНФОРМАЦІЯ_1, відсутня (а.с.7).

Допитані в судовому засіданні свідки
ОСОБА_11 та ОСОБА_12, кожен окремо,
пояснили, що ОСОБА_4 був рідним дідом
ОСОБА_2, батьком її матері - ОСОБА_5, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_8. Після смерті
матері позивач залишилася проживати
разом з дідом, який опікувався нею до її
повноліття.

Оскільки досліджені судом докази по
справі свідчать про те, що ОСОБА_4, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_9 року, був рідним
батьком ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_10,
і рідним дідом ОСОБА_2, враховуючи, що
встановлення зазначеного факту, що має
юридичне значення, необхідно
заявникові для вирішення питання про
прийняття спадщини, суд вважає, що
вимоги позивача в цій частині
обґрунтовані та підлягають
задоволенню.

Разом з тим, за загальними положеннями
про спадкування право на спадщину
виникає в день відкриття спадщини,
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
померлою, для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини ( ч. З ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270
ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст.1266 ЦК України
внуки, правнуки спадкодавця спадкують
ту частку спадщини, яка належала б за
законом їхнім матері, батькові, бабі,
дідові, якби вони були живими на час
відкриття спадщини. Таким чином, ОСОБА_2
- позивач по справі, успадковує ту
частину спадщини, яка б належала за
законом її матері ОСОБА_5 після смерті
ОСОБА_4

Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати
заяву про прийняття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

Статтею 1272 ЦК України передбачено, що
якщо спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За письмовою згодою
спадкоємців, які прийняли спадщину,
спадкоємець, який пропустив строк для
прийняття спадщини, може подати заяву
про прийняття спадщини до нотаріальної
контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму
Верховного Суду України «Про судову
практику у справах про спадкування»
від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи
питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено і не заперечується
позивачем, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року вона
дізналася про смерть спадкодавця -
ОСОБА_4, однак в період строку,
встановленого статтею 1270 ЦК України,
нею не було подано заяву про прийняття
спадщини, тобто свідомо, за відсутності
будь-яких перешкод позивач не вчиняла
ніяких дій з прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається, як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків встановлених ст. 61 ЦПК
України.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, поданим відповідно до цього
Кодексу, в межах заявлених ними вимог і
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі.

Таким чином, в задоволенні позовних
вимог ОСОБА_2 в частині визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини слід відмовити, оскільки суду
не надано належних та допустимих
доказів поважності пропуску строку для
прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, керуючись
ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57, 59, 60, 212-215, 256 ЦПК України,
ст.ст. 1220, 1222, 1266, 1269, 1270 ЦК України, п. 24
постанови Пленуму Верховного Суду
України «Про судову практику у справах
про спадкування» від 30 травня 2008 року
№7, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про
встановлення факту родинних відносин
та визначення додаткового строку для
прийняття спадщини - задовольнити
частково.

Встановити факт родинних відносин між
фізичними особами, а саме, що померлий
ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_4 є дідом ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_2.

В іншій частині позовних вимог -
відмовити.

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Запорізької області
шляхом подання через суд першої
інстанції апеляційної скарги протягом
десяти днів після проголошення рішення
суду. Особи, які брали участь у справі,
але не були присутні судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Суддя
А.Ю. Рогоза