________________________________________________________________________
_________________________________________________
Провадження № 2/520/6393/14
УХВАЛА

22.10.2014 року суддя Київського районного
суду м. Одеси Літвінова І.А.,
ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1
до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи:
Комунальне підприємство «Бюро
технічної інвентаризації» ОМР, Третя
Одеська державна нотаріальна контора,
Одеська міська рада «про визнання
права власності на 1/8 з ? частини
домоволодіння по пров. Південний, 20 в м.
Одесі у порядку спадкування за Законом
майна померлої, у зв’язку з
нововиявленими матеріалами неналежне
виконання своїх обов’язків»,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду міста
Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1,
якою позивач просить:

«1. Визнати за ОСОБА_1 право власності на
1/8 з ? частини домоволодіння,
розташованого в м. Одесі, пров.
Південний, 20 (двадцять), як на частину
спадщини після смерті ОСОБА_5 (підстави
– рішення № 204 від 15.02.1980 р. Київської
районної ради народних депутатів –
особиста власність на земельній
ділянці площею 799,0 кв.м. ОСОБА_5Т.).

2. Постановити по справі окрему ухвалу-,
про надіслання прокурору-, матеріалів
зі справи про неналежне виконання
своїх обов’язків державними
службовцями-, я вважаю це насилля-,
чітки умисні дії, лжесвідоцтво-,
фальсифікація документів, недбалість-,
злочинна змова-, за попереднім зговором
(факти в справі), надіслати прокуророві
Лист-, КП «ОМБТІ та РОН», що за ОСОБА_5, на
день смерті нічого не зареєстровано-,
та запит з Третьої Одеської Державної
нотаріальної контори до
Кіровоградського архіву-, та інших…
матеріалів справи, або копію справи
після розгляду по суті, з метою
ініціювання досудового розслідування.

3. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового
збору, як інваліда ІІ групи довічно.»

За правилами виключної підсудності,
встановленими ч. 1 ст. 114 ЦПК України,
позови, що виникають з приводу
нерухомого майна, пред'являються за
місцезнаходженням майна або основної
його частини.

Позов виник з приводу нерухомого майна
– частини будинку № 20, розташованого
по провулку Південний в місті Одесі, що
територіально відноситься до
Київського району міста.

Справа підсудна Київському районному
суду м. Одеси.

21 жовтня 2014 року, ознайомившись із
довідками ВАДР ГУ ДМС України в
Одеській області встановлено, що в м.
Одесі по пр-ку Южний, 20 значаться
зареєстрованими відповідачі ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2,
відповідач ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3
зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_4 по 2-му
провулку Ульянівському, 12, а місцем
проживання позивача ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстроване у
встановленому законом порядку за
адресою: м. Одеса, ІІ пров. Кондинського,
б. 12.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 ЦПК України,
суддя відкриває провадження у
цивільній справі не інакше як на
підставі заяви, поданої і
оформленої в порядку, встановленому
цим Кодексом.

Порядок подання та оформлення позовних
заяв встановлений статтями 119, 120 ЦПК
України, якими визначенні вимоги до
форми, змісту позовної заяви та порядку
подання копій позовної заяви та
доданих до неї документів.

При ознайомлені з позовною заявою
ОСОБА_1 та додатками до заяви
встановлені підстави для залишення
позову без руху, у зв’язку з
недодержанням вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК
України при його оформлені.

Положеннями пункту 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК
України встановлено, що позовна заява
повинна містити ім'я (найменування)
позивача і відповідача, а також ім'я
представника позивача, якщо позовна
заява подається представником, їх
місце проживання (перебування) або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номери засобів зв'язку, якщо такі
відомі.

Під час підготовчого провадження
з’ясовано, що в місті Одесі значиться
зареєстрованою особа з даними ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: м. Одеса, 2-ий
пров. Ульяновський, 12. В позовній заяві
адреса проживання ОСОБА_4 – м. Одеса,
2-ий провулок Кондинського, 12. Позивачу
пропонується надати відповідні
пояснення з цього приводу.

Положення пункту 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
не виконані і в іншій частині.

За своєю суттю адреса – це умовна
кодифікація місця знаходження
об’єкту, яка застосовується з метою
поштового зв’язку. Правила написання
адреси, встановлені Міністерством
зв'язку, для забезпечення
якнайшвидшого пересилання, зберігання
і доставляння поштових відправлень. На
всіх адресах пишеться: назва вулиці,
номер будинку і квартири; назва
населеного пункту, міста; назва району;
назва області, індекс.

Індекс, існує як набір символів, що
додається до поштової адреси для
полегшення сортування та пристави
пошти.

В адресі третіх осіб Комунального
підприємства «Бюро технічної
інвентаризації» Одеської міської ради
та Одеської міської ради позивач
вказує однаковий індекс – 65026, що не
співпадає з офіційно встановленим
індексами, закріпленими за цими
адресами.

Відбиття правильного індексу в адресах
має істотне значення для здійснення в
наступному судових викликів та
направлення поштової кореспонденції
за правилами ст. 74 ЦПК України.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна містити перелік
документів, що додаються до заяви.
Перелік документів,зазначений в
позовній заяві ОСОБА_1 не відповідає
фактично доданим до заяви. В перелік не
внесені заява про витребування доказів
та заява про звільнення від сплати
судового збору, копії яких не надано
для направлення іншим учасникам
процесу, що також свідчить про
порушення вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України
позовна заява повинна містити ціну
позову.

Позовна заява ОСОБА_1 ціну позову не
містить.

Вимоги п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України не
виконані.

За правилами п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, у
позовах про визнання права власності
на майно або його витребування, ціна
позову визначається - вартістю майна.

Ціна позову у справах про спадкування
майна визначається виходячи з вартості
відшукуваного майна, що відповідає п. 29
Постанови Пленуму Верховного Суду
України від 30 травня 2008 року «Про
судову практику у справах про
спадкування».

Відповідно до роз’яснень Пленуму
Верховного Суду України № 7 від 04.10.1991
року «Про практику застосування судами
законодавств, що регулює право
приватної власності громадян на жилий
будинок» під дійсною вартістю будинку
розуміється грошова сума, за яку він
може бути проданий в даному населеному
пункті чи місцевості на час розгляду
справи (п.5).

Отже позивач повинен зазначити ціну
позову, яка буде відповідати вартості
1/8 з ? частини будинку по пров.
Південний, 20 в м. Одесі на день розгляду
справи.

Відбиття в позовній заяві ціни позову
має значення в першу чергу для захисту
прав самого позивача, так як обумовлює
розмір сплати державного мита,
розподіл судових витрат між сторонами
і навіть впливає на можливість
порушення судової діяльності на захист
права.

Незрозумілим є посилання позивача
стосовно того, що вона згодна доплатити
судовий збір в разі потреби, оскільки
до позовної заяви одночасно додано
заяву про звільнення від сплати
судового збору як інваліда ІІ групи
довічно.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України,
позовна заява повинна містити зміст
позовних вимог.

Зміст позовних вимог – це певна форма
захисту, яку позивач просить у суду.

В третьому пункті позовних вимог в
позовній заяві позивач вимагає від
суду постановлення окремої ухвали.
Позивачу зауважується, що
постановлення окремої ухвали є правом,
а не обов’язком суду та врегульоване
положеннями статті 211 ЦПК України.
Вимагаючи постановлення окремої
ухвали позивач не зазначає чи
реалізував він власне самостійне право
звернення до правоохоронних органів та
прокуратури, коли йому стало відомо про
протиправні дії, в яких він звинувачує
державних службовців та про результати
розглядів такого звернення.

Оскільки в першому пункті позовних
вимог в позовній заяві ОСОБА_1 просить
визнати за нею право власності на
частину домоволодіння, позивачу слід
взяти до відома, що нормами цивільного
права поняття «домоволодіння» взагалі
не передбачено. Діючий ЦК України
визначає терміни житла фізичної особи,
яким є житловий будинок, квартира, інше
приміщення, призначені та придатні для
постійного проживання в них та садиби,
якою є земельна ділянка разом з
розташованими на ній житловим
будинком, господарсько-побутовими
будівлями, наземними і підземними
комунікаціями, багаторічними
насадженнями.

До цього ж з наданих позивачем до
позову документів вбачається, що тип
об’єкта спірного майна є саме будинок.

Також позивачу пропонується вирішити
питання щодо залучення до участі у
справі у якості третьої особи, які не
заявляє самостійних вимог
Реєстраційну службу Одеського
міського управління юстиції, оскільки,
як вбачається зі змісту позовної заяви
та доданих до неї документів, рішення
суду за вимогами, заявленими позивачем
може вплинути на права та обов'язки
цієї особи.

Відповідно до п. 5 та п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК
України, позовна заява повинна містити
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, та зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Позивач дані зобов’язання не виконав,
в позовній заяві не зазначив докази в
підтвердження обставин, на які
особисто посилається та до яких
відносяться:

- незаконність дії нотаріуса;

- самоусунення від присяги нотаріуса;

- злочинна змова нотаріуса з ОСОБА_3 та
ОСОБА_2;.

- неналежне виконання нотаріусом
службових обов’язків;

- позивач не зазначає номер справи в
якій позовна заява ОСОБА_1 подана 17.11.2009
року до Київського районного суду
міста Одеси - залишена без розгляду;

- враховуючи посилання – «проте без цих
документів реєстрація не можлива, але
реєстрація проведена», не зазначено
яка саме та чого саме проведена
реєстрація;

Не зазначені докази:

- насилля з боку інших спадкоємців
відносно ОСОБА_1;

- факту шахрайства з боку ОСОБА_3 та
ОСОБА_2

Позивач не зазначає і наявність
підстав для звільнення від
доказування.

Як роз’яснено в п. 7 Постанови № 2 від 12
червня 2009 року Пленуму Верховного суду
України, позовна заява за змістом
повинна відповідати вимогам статті 119
ЦПК. У зв’язку з цим суди мають
звертати особливу увагу, зокрема, на те,
що у позовній заяві повинні не лише
міститися позовні вимоги, а й бути
викладені обставини, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, і зазначені
докази, що підтверджують кожну
обставину.

До відома позивача - поняття доказів
наводиться у ст. 60 ЦПК України, згідно з
якою доказами є будь-які фактичні
дані, на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин,
що обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи. Ці дані
встановлюються на підставі пояснень
сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

Також звертається увага позивача на те
що, у разі якщо відсутність умов для
одержання в нотаріальній конторі
свідоцтва про право на спадщину не
підтверджена належними доказами, а
саме відмовою нотаріуса у видачі
свідоцтва про право на спадщину, це
може бути підставою для відмови у
позові.

Позивачу слід взяти до уваги, що
законодавець розмежовує поняття
«виникнення права на спадщину» та
«виникнення права власності на
нерухоме майно, що входить до складу
спадщини», і пов'язує із виникненням
цих майнових прав різні правові
наслідки.

Умовою для переходу в порядку
спадкування права власності на об'єкти
нерухомості, в тому числі житловий
будинок, інші споруди, земельну ділянку
є набуття спадкодавцем зазначеного
права у встановленому законодавством
України порядку.

Якщо за життя спадкодавець не набув
права власності на житловий будинок,
земельну ділянку, то спадкоємець також
не набуває права власності у порядку
спадкування. До спадкоємця переходять
лише визначені майнові права, які
належали спадкодавцеві на час
відкриття спадщини. Для набуття права
власності у встановленому
законодавством порядку спадкоємець
повинен здійснити дії, які необхідні
для набуття права власності на
визначене нерухоме майно, зокрема на
житловий будинок, іншу споруду.

Суддя також зауважує, що позивачу слід
викладати обставини справи більш
послідовно та зрозуміло, оскільки
зміст позовної заяви є важкий для
сприйняття, в деяких випадках взагалі
важко зрозуміти зміст окремих речень.

Крім цього, позивачу пропонується
пояснити з яких підстав у дійсній
позовній заяві остання висловлює свою
думку стосовно дій учасників іншого
цивільного процесу та дій головуючого
по справі і яке це відношення має для
вирішення даного спору.

Слід зазначити, що до обов’язків
сторін відноситься повідомляти суд про
всі наявні судові рішення, які мають
відношення до предмету спору та про
справи, які знаходяться в провадженні
судів.

Згідно з даними електронної
інформаційної бази, тільки до
Київського районного суду м. Одеси
позивач ОСОБА_1 з приводу пов’язаних
спірних відносин з 2011 року зверталася
із заявами більше 30 разів.

Результати розгляду справ №№ 1512/2-1477/11,
1512/2-18/11, 1512/2-20/11, 1512/2-1477/11, 1512/2-1748/11,
1512/2-1749/11, 1512/2-601/11, 1512/397/2012, 1512/2807/2012,
1512/5246/2012, 1512/6985/2012, 1512/12521/2012, 1512/12519/2012,
1512/13100/2012, 1512/14504/2012, 1512/17650/2012, 520/3838/13-ц,
520/3841/13-ц, 520/3839/13-ц, 520/6376/13-ц, 520/7967/13-ц,
520/7966/13-ц, 520/11258/13-ц, 520/13023/13-ц, 520/13025/13-ц,
520/15011/13-ц, 520/17515/13-ц, 520/17516/13-ц, 520/17629/13-ц,
520/717/13-ц, 520/1995/14-ц, 520/1997/14-ц, 520/2685/14-ц –
позивачем не зазначено, копії рішень,
ухвал, які набрали законної сили до
заяви не додані. Встановлення цих
фактів має вагоме значення для
запобігання особам, які приймають
участь у справі зловживати правом
звернення до суду із тими самими
вимогами з одного та й того ж приводу та
ініціювати повторні судові розгляди за
вже розглянутими вимогами у випадках
де є підстави для перегляду рішень за
нововиявленими обставинами чи
ухвалення додаткового рішення. Також
надання відомостей про вже розглянуті
справи мають значення для виключення
підстав для залишення частини позовних
вимог без розгляду чи закриття
провадження у справі, а також для
виключення повторного встановлення
фактів та обставин, які вже є
встановленими при розгляді інших справ
та за рішеннями, які набрали законної
сили.

Крім цього, особи, які включені
позивачем в коло відповідачів –
ОСОБА_6, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 також подавали
біля п’яти позовних заяв (справи №№
1512/2-1629/11, 2-6598/11, 2-6591/11, 3-1018/11). Про
результати розгляду цих заяв позивач
не зазначає, копії судових рішень до
заяви не додає.

Тому позивач зобов’язується
повідомити суд про всі відомі йому
розглянуті справи з приводу спірних
відносин між сторонами, які стосуються
предмету позову у цій справі та
зазначити докази завершення розгляду,
а також повідомити суд про всі справи,
які на цей час знаходяться на розгляду
в судах.

Прецедентна практика Європейського
суду з прав людини виходить з того, що
реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про
захист прав людини її основоположних
свобод щодо доступності правосуддя та
справедливого судового розгляду, кожна
держава-учасниця цієї Конвенції вправі
встановлювати правила судової
процедури, в тому числі й процесуальні
заборони і обмеження, зміст яких не
допустити судовий процес у безладний
рух.

За положеннями ст. 121 ЦПК України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119 - 122 ЦПК України,
суддя

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1
до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи:
Комунальне підприємство «Бюро
технічної інвентаризації» ОМР, Третя
Одеська державна нотаріальна контора,
Одеська міська рада «про визнання
права власності на 1/8 з ? частини
домоволодіння по пров. Південний, 20 в м.
Одесі у порядку спадкування за Законом
майна померлої, у зв’язку з
нововиявленими матеріалами неналежне
виконання своїх обов’язків».

Надати позивачу строк для усунення
недоліків, зазначених у даній ухвалі,
протягом п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Роз'яснити позивачу, якщо позивач
відповідно до ухвали суду у
встановлений строк виконає вимоги,
визначені статтями 119 і 120 ЦПК України
позовна заява буде вважатись поданою в
день первісного її подання до суду.
Інакше заява вважається неподаною і
повертається позивачеві, що не
перешкоджає повторному зверненню до
суду з цим позовом у встановленому
порядку.

Копію ухвали направити позивачу для
виконання.

Ухвала окремому оскарженню не
підлягає.

Суддя

Літвінова І. А.