overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Номер провадження 4-с/754/140/14
У Х В А Л А

07.10.2014 року Деснянський районний суд м.
Києва у складі:

головуючого судді - Ярошенко С.В.,

при секретарі - Ткаченко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу ОСОБА_1 на дії ВДВС Голосіївського РУЮ у м. Києві,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2014 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на дії
(бездіяльність) державного виконавця
ВДВС Голосіївського РУЮ в м. Києві Проц
В.С. під час виконання Виконавчого напису № 799, вчиненого 15.02.13 року приватним нотаріусом
Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, щодо звернення стягнення на рухоме майно - автомобіль «Шевроле», д.н. НОМЕР_1, належного скаржнику, в рахунок погашення боргу перед ПАТ КБ «Надра».

Відповідно до ч.2 ст.85 Закону
України «Про виконавче провадження», скарга у виконавчому провадженні по виконанню судового рішення на дії
(бездіяльність) державного виконавця або начальника відділу державної виконавчої служби подається до суду, який видав виконавчий документ.

Згідно зі ст.383 ЦПК України учасники виконавчого провадження та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією чи бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи.

Відповідно до ч.2 ст.384 ЦПК
України скарга подається до суду, який видав виконавчий документ.

Зі змісту скарги, наданих в судовому засіданні документів та пояснень учасників вбачається, що виконавчі дії проводилися по виконанню виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом
Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, а не рішення Деснянського районного суду м.
Києва.

З огляду на викладене, встановлено, що спір виник не в сфері цивільно-правових, а в сфері публічно-правових відносин, а тому заявник має оскаржити дії державного виконавця під час виконання виконавчого напису в порядку адміністративного судочинства відповідно до ст.181 КАС України, а не в порядку ст.383 ЦПК України.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 205, ч. 1 ст. 206 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 205, 206 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за скаргою
ОСОБА_1 на дії ВДВС Голосіївського РУЮ у м. Києві закрити.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду міста Києва через
Деснянський районний суд м. Києва протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя
03.10.2014 Справа № 756/8079/14-ц унікальний № 756/8079/13-ц провадження №
У Х В А Л А

03 жовтня 2014 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука
А.В.,

при секретарі -
Субіну М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк
України» про стягнення коштів за договором банківського вкладу, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства
«Державний ощадний банк України» про стягнення коштів за договором банківського вкладу.

Позивач у судові засідання призначені на 14.07.2014 року та на 03.10.2014 року не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, про що містяться відповідні докази в матеріалах справи.
Будь-яких заяв чи клопотань у встановленому законом порядку до суду не надходило.

Відповідно до вимог п.3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

У своєму інформаційному листі
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що згідно з вимогами
ЦПК України суд не повинен з»ясовувти причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позов без розгляду.

Положення п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, враховується судом у системному зв»язку із положеннями ст. 169 ЦПК
України, згідно якої суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. Тобто законодавець не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду
(другої підряд).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що повторна неявка позивача в судові засідання свідчать про зловживання останнім своїми процесуальними правами та небажання підтримувати позовні вимоги, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 77, ст. 169, п.3 ч.1 ст. 207
ЦПК України суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про стягнення коштів за договором банківського вкладу, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:

А.В.Шевчук
07.10.2014 Справа № 756/8319/14-ц унікальний № 756/8319/14-ц провадження №
У Х В А Л А

07 жовтня 2014 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

при секретарі - Субіну
М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до публічного акціонерного товаритсва «УніверсалБанк» про визнання кредитного договору недійсним, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до до публічного акціонерного товаритсва
«УніверсалБанк» про визнання кредитного договору №008-2008-2554 від 30.07.2008 року недійсним .

Позивач у судові засідання призначені на 18.07.2014 року та на 07.10.2014 року не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, про що містяться відповідні докази в матеріалах справи.
Будь-яких заяв чи клопотань у встановленому законом порядку до суду не надходило.

Відповідно до вимог п.3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

У своєму інформаційному листі
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що згідно з вимогами
ЦПК України суд не повинен з»ясовувти причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позов без розгляду.

Положення п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, враховується судом у системному зв»язку із положеннями ст. 169 ЦПК
України, згідно якої суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду. Тобто законодавець не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду
(другої підряд).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що повторна неявка позивача в судові засідання свідчать про зловживання останнім своїми процесуальними правами та небажання підтримувати позовні вимоги, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 77, ст. 169, п.3 ч.1 ст. 207
ЦПК України суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до публічного акціонерного товаритсва
«УніверсалБанк» про визнання кредитного договору недійсним, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
А.В.Шевчук
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
________________________________________________________________756/1283
Справа №2/756/5002/14
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2014 року суддя Оболонського районного суду м. Києва О.В. Диба, розглянувши матеріали позовної заяви
Садівничого товариства «Калиновий гай» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання дій неправомірними, стягнення заборгованості по несплаченим внескам та виключення осіб із складів членів товариства, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває вищенаведена справа.

Ухвалою Оболонського районного суду м.
Києва від 19.09.2014 року зазначена позовна заява була залишена без руху та надано час для усунення недоліків, які було виявлено судом.

29.09.2014 року позивач вказану ухвалу суду отримав про що свідчить відмітка на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

Станом на 07.10.2014 року позивач недоліків, які були зазначені в ухвалі суду від 19.09.2014 року не усунув.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник), відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, з причин невиконання позивачем ухвали суду від 19.09.2014 року, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви.

Додатково суд роз'яснює, відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Садівничого товариства
«Калиновий гай» до ОСОБА_1, ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання дій неправомірними, стягнення заборгованості по несплаченим внескам та виключення осіб із складів членів товариства - вважати неподаною та повернути позивачу;

Роз'яснити, що у випадку повернення позовної заяви (заяви, скарги) позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення;

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Оболонський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з моменту її отримання;

Ухвала набирає законної сили після спливу строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя
О.В. Диба
пр. № 2/759/4192/14
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

22 липня 2014 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Морозов М.О., перевіривши виконання вимог ст.ст. 119-121
ЦПК України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу ,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу .

Визнавши підготовку справи до судового розгляду завершеною, керуючись ст.ст.122, 127 ЦПК України,

ухвалив:

Відкрити провадження у даній цивільній справі.

Призначити справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва (м. Київ вул. Жилянська, 142, зал с/з №6) на 11 серпня 2014 року на 16 годин 45 хвилин.

В судове засідання викликати учасників процесу.

Суддя:
Провадження №2/761/4423/2014
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

16 вересня 2014 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді
Сіромашенко Н.В.,

при секретарі
Бульбі А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що вона перебуває з відповідачем в шлюбі, зареєстрованому 15 січня 2011 року. Від даного шлюбу мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Шлюбно-сімейні відносини остаточно припинені з січня 2014 року внаслідок відсутності взаєморозуміння, психологічної несумісності, різних поглядів на сімейне життя.

В судове засідання позивачка не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала та просила його задовольнити.

Відповідач до судового засідання не з'явився, сповіщений належним чином про місце та час розгляду справи, про причини неявки суд не повідомляли.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що сторони знаходяться в шлюбі, зареєстрованому 15 січня 2011 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану
Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №34.

Від даного шлюбу сторони мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1.

Фактично сторони припинили шлюбно-сімейні відносини в січні 2014 року внаслідок відсутності взаєморозуміння, психологічної несумісності, різних поглядів на сімейне життя.

Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам, а також положенням статті 51 Конституції
України, відповідно до яких шлюб грунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Керуючись ст.ст. 208, 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК
України, ст.ст. 104, 110, 112 Сімейного кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований у Відділі реєстрації актів цивільного стану
Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №34.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду міста Києва протягом десяти днів після його проголошення.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Справа № 190/1719/14-ц
Провадження 2/190/685/14
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2014 року м.
П'ятихатки

Суддя П'ятихатського районного суду
Дніпропетровської області Семенников
О.Ю., розглянувши позовну заяву кредитної спілки «СОЮЗ-ДНІПРО» до
ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Кредитна спілка «СОЮЗ-ДНІПРО» звернулась до П'ятихатського районного суду Дніпропетровської області з позовом про солідарне стягнення з
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованості за договором №186/14 від 28.01.2014 року на загальну суму 26 028,62 грн., з яких 14 466,37 грн. - залишок по кредиту, 11 562,25 грн. - відсотки нараховані за прострочення платежів, та про пропорційне стягнення з відповідачів судових витрат в розмірі 260,28 грн. сплаченого судового збору.

Розглянувши подані матеріали, суддя приходить до висновку, що заява не відповідає вимогам ч.5 ст.119 ЦПК України, а саме - до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у належному розмірі.

Положеннями підп.1) п.1 ч.2 ст.4 Закону
України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

В якості підтвердження сплати судового збору за заявленим позовом надано оригінал платіжного доручення №1704 від 24.09.2014 року на суму 260,28 грн., тоді як належна до сплати сума судового збору дорівнює 260,29 грн. (26 028,62 грн. х 0,01 = 260,2862 грн., що за правилами скорочення до показників сотих частин цілого числа дорівнює 260,29 грн.), у зв'язку з чим позивачу необхідно надати до суду документ про сплату/доплату судового збору у належному розмірі 260,29 грн.

Згідно ч. 1 ст.121 ЦПК України якщо позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи вищезазначені обставини, у зв'язку з необхідністю надання документу про сплату/доплату судового збору у належному розмірі, суд вважає за необхідне подану кредитною спілкою
«СОЮЗ-ДНІПРО» позовну заяву залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, але не більше двох днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст.119,121 ЦПК України, судя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву кредитної спілки
«СОЮЗ-ДНІПРО» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху, зобов'язавши заявника усунути виявлені недоліки.

Встановити строк для виконання вимог ухвали - два дні з дня її отримання.

Роз'яснити заявнику, що у разі не виправлення зазначених недоліків заява буде вважатися не поданою і підлягатиме поверненню.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає

Суддя
О.Ю.Семенников
Справа № 309/3196/14-ц
Провадження № 6/309/246/14
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2014 року м. Хуст

Хустський районний суд

Закарпатської області

в складі: головуючого - судді
Довжанин М. М.

при секретарі
Попадинець Я. В.

розглянувши подання державного виконавця відділу ДВС Хустського районного управління юстиції про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду громадянина за кордон, -

В С Т А Н О В И В:

Державний виконавець відділу ДВС
Хустського районного управління юстиції Орос В.В. звернувся в суд із поданням про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду за кордон громадянки ОСОБА_2.

З подання вбачається, що на виконанні відділу ДВС Хустського РУЮ знаходиться виконавче провадження про стягнення з
ОСОБА_3, ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4. аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_6,
ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 400 гривень щомісячно на кожну дитину, починаючи з 10.10.2013 року до досягнення ними повноліття.

Однак, боржник не виконував рішення суду, у зв'язку з чим у нього станом на 01.08.2014 року наявна заборгованість у розмірі 8000 грн.

Державним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження, яку відправлено боржнику та надано для виконання добровільний термін.

По місцю проживання встановлено, що боржник виїжджає за межі України, що обтяжує виконання даного рішення.

В судове засідання представник відділу
ДВС не з'явився. До суду подав заяву про розгляд справи без його участі на підставі наявних матеріалів справи.

В порядку, передбаченому ст. 197 ЦПК
України суд вважає за можливе вирішити справу у відсутності заявника без фіксування судового процесу.

Вивчивши матеріали подання, суд вважає, що дане подання є обґрунтованим і підлягає до задоволення.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 6 Закону
України «Про порядок виїзду з України і в'їзду в Україну громадян України» паспорт може бути тимчасово вилучений у громадянина, який ухиляється від виконання зобов'язань, покладених на нього судовим рішенням, - до виконання зобов'язань.

Згідно ч. 2 ст. 6 Закону України «Про порядок виїзду з України і в'їзду в
Україну громадян України» громадянинові України, який має паспорт, може бути тимчасово відмовлено у виїзді за кордон у випадках, передбачених пунктами 1-9 частини першої цієї статті.

В даному випадку на ОСОБА_2 покладено зобов'язання сплатити заборгованість в сумі 8000 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст. 5
Закону України «Про виконавче провадження» та п. 5 ч. 1 ст. 6 Закону
України «Про порядок виїзду з України і в'їзду в Україну громадян України», ст. ст. 197, 377-1 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Подання державного виконавця відділу
ДВС Хустського районного управління юстиції - задовольнити.

Тимчасово обмежити у праві виїзду за межі України громадянина України
ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканку АДРЕСА_1 до виконання останньою покладених на неї грошових зобов'язань.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня отримання її копії до апеляційного суду Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: підпис Довжанин М. М.

З оригіналом вірно.

Суддя Хустського

районного суду
Довжанин М. М.
Дата документу 06.10.2014
Провадження: №2/320/3494/14
У Х В А Л А

06 жовтня 2014 року м.
Мелітополь

Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Васильцов О.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про визнання права власності на спадщину,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до
Мелітопольського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадщину.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму
Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р. позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК
України.

Крім того, відповідно до Постанови
Пленуму Верховного Суду України №7
«Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року при розгляді таких справ судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи така постанова відстуня.

Зазначені недоліки перешкоджають розгляду справи.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір чи витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду цивільної справи, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, суд вважає необхідним залишити вказаний позов без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 2 дні з дня отримання копії вказаної ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ч.1 ЦПК України,
Постановою Пленуму Верховного Суду
України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р.,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадщину - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 5 дні з дня отримання копії вказаної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
О.В.
Васильцов