РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

02 жовтня 2014 року

м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у
складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Кошар А.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті
особи: Головне управління юстиції у м.
Києві, Державна реєстраційна служба
України про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

10 липня 2014 року ОСОБА_1 звернулась в суд
з позовом до Київської міської ради про
визнання права власності.

Свої вимоги мотивували тим, що вона є
спадкоємцем своєї покійної матері
ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право
на спадщину за законом.

До складу спадщини після смерті ОСОБА_2
увійшли 27/500 частин квартири АДРЕСА_1, що
належали останній на праві власності,
та 27/500 частин квартири АДРЕСА_1, що вона
успадкувала після померлого чоловіка -
ОСОБА_3

Вказані 27/500 частин квартири ОСОБА_2
успадкувала після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_1 року чоловіка ОСОБА_3

У встановлений законом термін вона
звернулась до Дев'ятої Київської
державної нотаріальної контори з
заявою про видачу свідоцтва про право
на спадщину.

16 квітня 2014 року державний нотаріус
Дев'ятої Київської державної
нотаріальної контори своєю постановою
відмовив у видачі свідоцтва про право
на спадщину за заповітом, оскільки
правоустановчий документ на спадкове
майно не зареєстрований згідно чинного
законодавства.

Просить суд визнати за нею право
власності на 27/500 частин квартири
АДРЕСА_1.

Позивач у судове засідання не
з'явилась, через канцелярію суду подала
заяву про розгляд справи у її
відсутність. Зазначила, що проти
ухвалення по справі заочного рішення
не заперечує (а.с. 79).

Відповідач у судове засідання не
з'явився, про час та місце розгляду
справи повідомлений належним чином
(а.с. 66).

Треті особи у судове засідання не
з'явились, про час та місце розгляду
справи повідомлені належним чином (а.с.
65, 67).

Головне управління юстиції у м. Києві
направило до суду письмові пояснення, з
яких вбачається, що проти задоволення
позову управління не заперечує.
Зазначено, що ОСОБА_1 отримала
свідоцтво про право на спадщину на 27/500
частин квартири АДРЕСА_1 після померлої
ОСОБА_2, що належали їй на праві
власності. Проте, видати свідоцтво про
право на спадщину за законом на 27/500
частин квартири АДРЕСА_1, що ОСОБА_2
успадкувала від свого чоловіка ОСОБА_3
нотаріальною конторою неможливо,
оскільки зареєстрованого
правовстановлюючого документа, що
необхідний для оформлення спадщини,
спадкоємцем надано не було. Просить суд
розглядати справу у відсутність
представника Головного управління
юстиції у м. Києві (а.с. 75-77).

Державна реєстраційна служба України
направила до суду письмові пояснення, з
яких вбачається, що проти задоволення
позову служба не заперечує. Зазначено,
що Державна реєстраційна служба
України прав позивача не порушувала. У
разі набрання законної сили рішенням
суду про визнання права власності на
нерухоме майно за позивачем, таке
рішення є підставою для подальшої
державної реєстрації права власності
на нерухоме майно у порядку,
визначеному Законом України «Про
державну реєстрацію речових прав на
нерухоме майно та їх обтяжень». Просить
суд розглядати справу у відсутність
представника Державної реєстраційної
служби України (а.с. 70-72).

Суд за письмовою згодою позивача
ухвалив постановити заочне рішення
згідно положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України на
підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи,
проаналізувавши надані докази, суд
приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року
помер ОСОБА_3, який був батьком ОСОБА_1

Після смерті ОСОБА_3 його дружина
ОСОБА_2 отримала свідоцтво про право на
спадщину за законом на 27/500 частин
квартири АДРЕСА_1 (а.с. 12).

З витягу про державну реєстрацію прав
№ 28341264 від 13 грудня 2010 року вбачається,
що ОСОБА_2 належить ще 27/500 частин
квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва
про право власності (а.с. 14).

ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_2 (а.с. 11).

Після її смерті ОСОБА_1 отримала
свідоцтво про право на спадщину за
законом на 27/500 частин квартири АДРЕСА_1,
що належали померлій на підставі
свідоцтва про право власності на житло
(а.с. 16).

Позивач 16 квітня 2014 року звернулась до
Дев'ятої Київської державної
нотаріальної контори з заявою про
видачу свідоцтва про право на спадщину
на інші 27/500 частин квартири АДРЕСА_1,
які ОСОБА_2 отримала на підставі
свідоцтва про право на спадщину за
законом.

Дев'ята Київська державна нотаріальна
контора відмовила у видачі свідоцтва,
оскільки правоустановчий документ на
спадкове майно не зареєстрований
згідно чинного законодавства (а.с. 15).

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є
перехід прав та обов'язків (спадщини)
від фізичної особи, яка померла
(спадкодавця), до інших осіб
(спадкоємців).

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, той з подружжя,
який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

За таких обставин, вимога позивача про
визнання за нею права власності на 27/500
частин квартири АДРЕСА_1 ґрунтується на
законі.

З огляду на наведене, позов підлягає
задоволенню.

Керуючись статтями 392, 1216, 1261 ЦК України,
статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218,
223-226 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
треті особи: Головне управління
юстиції у м. Києві, Державна
реєстраційна служба України про
визнання права власності задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
27/500 частин квартири АДРЕСА_1, загальна
площа квартири складає 70,5 квадратних
метрів, житлова площа квартири складає
48,6 квадратних метрів.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано протягом 10 днів з дня
отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду міста Києва через
суд першої інстанції шляхом подання
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня проголошення рішення. Особи,
які брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя: