Провадження № 2-о/755/249/14
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" серпня 2014 р.
Дніпровський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді
Галагана В.І.,

при секретарі
Савченко Н.П.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні Дніпровського
районного суду міста Києва цивільну
справу за заявою ОСОБА_1,
заінтересована особа: Шістнадцята
Київська державна нотаріальна контора,
про встановлення факту родинних
відносин, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про
встановлення факту родинних відносин
із рідною бабою ОСОБА_2, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_3, мотивуючи тим, що після
смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на
належне померлій майно, а саме на
частину квартири АДРЕСА_1, що складає
спадкову масу, яку вона, як спадкоємець
за законом, має право успадкувати.

Після звернення заявника до нотаріуса
Шістнадцятої Київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини ОСОБА_2, їй
відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину за законом, оскільки
відсутня можливість встановлення
родинного зв'язку заявника із
спадкодавцем ОСОБА_2 Факт наявності
родинних відносин із ОСОБА_2 заявнику
необхідний для належного оформлення
права на спадщину за законом та
отримання свідоцтва про право на
спадщину на майно, яке залишилось після
смерті рідної баби ОСОБА_2

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не
з'явилась, про день, час та місце
судового розгляду справи
повідомлялась належним чином, однак
надала до суду заяву, відповідно до
якої заяву про встановлення факту
родинних відносин підтримує та просить
провести судовий розгляд справи за її
відсутності.

Заінтересована особа нотаріус
Шістнадцятої Київської державної
нотаріальної контори в судове
засідання не з'явилась, про день, час та
місце судового розгляду справи
повідомлена належним чином, надала
заяву про розгляд справи за її
відсутності.

Розглянувши заяву ОСОБА_1, дослідивши
матеріали справи, суд приходить до
наступного.

Згідно ст. 234 Цивільного процесуального
кодексу України, у порядку окремого
провадження розглядаються справи про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення.

Як визначено в статті 57 Цивільного
процесуального кодексу України,
доказами є будь-які фактичні дані, на
підставі яких суд встановлює наявність
або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є будь-які
документи, акти, довідки, листування
службового або особистого характеру
або витяги з них, що містять відомості
про обставини, які мають значення для
справи. (ч. 1 ст. 64 Цивільного
процесуального кодексу України).

Як убачається з матеріалів справи,
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3, про що
свідчить свідоцтво про смерть, видане
Відділом реєстрації смерті м. Києва від
ІНФОРМАЦІЯ_3, актовий запис № 5230. (а.с. 8).

На звернення ОСОБА_1 до нотаріуса
Шістнадцятої Київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті рідної
баби ОСОБА_2, їй було відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за законом, у зв'язку із відсутністю
документів, підтверджуючих родинні
відносини ОСОБА_1 із спадкодавцем.

Оцінивши зібрані по справі докази, суд
приходить до висновку, що заявником
ОСОБА_1 доведено той факт, що померла
ОСОБА_2 та заявник ОСОБА_1 перебували в
родинних відносинах, виходячи з
наступного.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму
Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995
року «Про судову практику в справах про
встановлення фактів, що має юридичне
значення», суд вправі розглядати
справи про встановлення родинних
відносин, коли цей факт безпосередньо
породжує юридичні наслідки, наприклад,
якщо підтвердження такого факту
необхідне заявникові для одержання в
органах, що вчиняють нотаріальні дії,
свідоцтва про право на спадщину, для
оформлення права на пенсію в зв'язку із
втратою годувальника.

Судом встановлено, що в свідоцтві про
народження ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, якою
після реєстрації шлюбу 22.06.2013 року
змінено прізвище на «ОСОБА_1», матір'ю
зазначено ОСОБА_4, батьком зазначено
ОСОБА_5, що підтверджено свідоцтвом про
народження від 24.09.1980 року, виданим
Відділом РАГС Московського району м.
Києва, актовий запис № 2527. (а.с. 5, 21).

Згідно даних свідоцтва про народження
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, якою після
реєстрації шлюбу змінено прізвище на
«ОСОБА_4», матір'ю зазначено ОСОБА_2,
батьком ОСОБА_8, що підтверджено
свідоцтвом про народження, виданим
Яблунівською сільською Радою
Бишівського району від 22.08.1957 року,
актовий запис № 13.( а.с. 6, 7)

За даними свідоцтва про право
власності на житло, виданого Відділом
приватизації державного житлового
фонду Харківської районної державної
адміністрації м. Києва від 31.01.2000 року,
квартира АДРЕСА_1 належить на праві
спільної сумісної власності ОСОБА_2 та
членам ї сім'ї ОСОБА_1 та ОСОБА_9. (а.с. 17,
11, 13-14, 15-16, 17)

Відповідно до частини третьої ст. 212
Цивільного процесуального кодексу
України, суд оцінює належність,
допустимість, достовірність кожного
доказу окремо, а також достатність і
взаємний зв'язок доказів у їх
сукупності.

З огляду на викладене, суд дійшов
висновку, що матеріали справи містять
докази наявності родинних відносин між
заявником ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_2,
яка є рідною матір'ю матері заявника
ОСОБА_4, та, відповідно, рідною бабою
ОСОБА_1, тому заява останньої про
встановлення факту родинних відносин з
померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 підлягає
до задоволення.

Встановлення даного факту має для
заявника ОСОБА_1 юридичне значення,
оскільки вона має намір прийняти
спадщину як спадкоємець за законом.

Враховуючи викладене та керуючись п. 7
Постанови Пленуму Верховного Суду
України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову
практику в справах про встановлення
фактів, що має юридичне значення»,
ст.ст.10, 57, 58, 60, 208, 209, 212, 234, 235, 259
Цивільного процесуального кодексу
України, суд, -

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа:
Шістнадцята Київська державна
нотаріальна контора, про встановлення
факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1, є онукою ОСОБА_2, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

С у д д я: