Справа № 758/7538/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О. ,

при секретарях - Гуменюк А. О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до
суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання
шлюбу.

Свої вимоги мотивує тим, що 10 травня 2008
року між нею та відповідачем був
укладений шлюб. Від шлюбу сторони мають
дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Посилаючись на те, що подружнє життя у
них не склалося, що шлюбні відносини
між ними фактично припинилися,
подальше спільне проживання та
примирення між ними є неможливим,
просила розірвати шлюб.

У судовому засіданні позивачка позов
підтримала у повному обсязі, просила
його задовольнити.

Відповідач у судовому засіданні позов
визнав у повному обсязі, просив
розірвати шлюб.

Суд, заслухавши пояснення сторін,
дослідивши матеріали справи, вважає, що
позов підлягає задоволенню з таких
підстав.

Згідно із ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі
визнання відповідачем позову суд за
наявності для того законних підстав
ухвалює рішення про задоволення
позову. Якщо визнання відповідачем
позову суперечить закону або порушує
права, свободи чи інтереси інших осіб,
суд постановляє ухвалу про відмову у
прийнятті визнання відповідачем
позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно із вимогами ч. 3 ст. 105 СК України
шлюб припиняється внаслідок його
розірвання за позовом одного з
подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ст. 112 СК України суд
з'ясовує фактичні взаємини подружжя,
дійсні причини позову про розірвання
шлюбу, бере до уваги наявність
малолітньої дитини, дитини-інваліда та
інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання
шлюбу, якщо буде встановлено, що
подальше спільне життя подружжя і
збереження шлюбу суперечило б
інтересам одного з них, інтересам їхніх
дітей, що мають істотне значення.

Судом установлено, що 10 травня 2008 року
між сторонами було укладено шлюб, про
що свідчить свідоцтво про шлюб від 10
травня 2008 року актовий запис № 28 (а.с. 9).

Від шлюбу сторони мають двох дітей:
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10-11).

Шлюбні відносини між сторонами
фактично припинилися, спільне
господарство вони не ведуть з травня 2014
року.

Примирення сторін є неможливим.

Відповідно до ст. 113 СК України особа,
яка змінила своє прізвище у зв'язку з
реєстрацією шлюбу, має право після
розірвання шлюбу надалі іменуватися
цим прізвищем або відновити своє
дошлюбне прізвище.

Позивачка просила після розірвання
шлюбу відновити своє дошлюбне
прізвище.

Спір щодо місця проживання дітей
відсутній.

Встановивши, що між сторонами втрачено
взаєморозуміння та почуття любові,
примирення подружжя є неможливим,
подальше спільне життя та збереження
шлюбу між ними неможливо і суперечить
інтересам подружжя, суд дійшов
висновку про те, що збереження сім'ї є
неможливим, шлюб між сторонами існує
формально і може бути розірваним.

Керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 113 СК України,
ст. ст. 3, 11, 15, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання
шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 і ОСОБА_1, зазначеною у
свідоцтві про одруження як ОСОБА_1,
зареєстрований 10 травня 2008 року
відділом реєстрації актів цивільного
стану Радомишльського райуправління
юстиції Житомирської області, актовий
запис № 28 розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище
позивачки ОСОБА_1 змінити на дошлюбне
«ОСОБА_1».

Рішення суду після набрання ним
законної сили направити до Відділу
реєстрації актів цивільного стану
Подільського районного управління
юстиції м. Києва для внесення
відомостей до Державного реєстру актів
цивільного стану громадян та
проставлення відмітки в актовому
записі про шлюб, відповідно до вимог ст.
115 СК України.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду міста Києва шляхом
подання через Подільський районний суд
міста Києва апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя М. О. Шаховніна