Справа №560/1550/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2014 року Дубровицький
районний суд Рівненської області у
складі:

головуючого - судді Отупор К.М.,

при секретарі Катюха К.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Дубровиця справу за
позовом ОСОБА_1 до Дубровицької
міської ради Рівненської області про
поновлення строку для прийняття
спадщини і визнання права власності на
спадкове майно ,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з
позовом до відповідача Дубровицької
міської ради Рівненської області та
просить визначити для нього додатковий
строк для прийняття спадщини після
смерті його батька - ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_3 та визнати за ним право
власності на спадщину за законом на
нерухоме майно: житловий будинок
АДРЕСА_1 - А-1 згідно технічного паспорта
на садибний (індивідуальний) житловий
будинок від 03.06.2014 року, який
складається з веранди - 1,передпокою - 2,
житлової - 3, житлової - 4, кухні - 5,
коридору - 6, має житлову площу 25,7 кв. м.,
допоміжну площу 22,8 кв. м. та загальну
площу 54,6 кв. м., з належними до будинку
надвірними будівлями та спорудами:
ґанком - 1, сараєм - а1, сараєм - а2, сараєм -
а3, убиральнею - Б, гаражем - В, огорожею -
№1, що належав його батьку - ОСОБА_3, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Свої вимоги мотивує тим, що після
смерті його батька відкрилася спадщина
на належне йому майно, у тому числі і на
житловий будинок, що по АДРЕСА_1. На
момент смерті батька, він проживав з
ним в одному будинку, але
зареєстрований не був. До нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини він не звертався, але фактично
вступив в управління та володіння
спадковим майном. У 2014 році звернувшись
до Дубровицької державної
нотаріальної контори, нотаріус заяви
про прийняття спадщини не прийняв,
оскільки така заява подається протягом
шести місяців з дня смерті спадкодавця.
На момент подачі заяви про прийняття
спадщини шестимісячний строк для
подання такої заяви ним був пропущений.
Основною причиною поважності причин
пропуску строку для прийняття спадщини
є те, що він протягом тривалого часу
виїжджає на заробітки до Російської
Федерації. У зв'язку з цим він не міг
своєчасно звернутися до нотаріальної
із заявою про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не
з'явився, до суду подав заяву, в якій
просить справу розглянути за його
відсутності, позов підтримує.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, до суду подав заяву, в якій
просить справу розглянути за
відсутності представника відповідача,
позовні вимоги визнає.

Дослідивши докази по справі, суд
позов задовольняє з наступних підстав.

Згідно копії свідоцтва про смерть
серії НОМЕР_1 (а.с.8) ОСОБА_3 помер
ІНФОРМАЦІЯ_3.

Згідно довідки №2882 від 05.08.2014 року,
виданої виконавчим комітетом
Дубровицької міської ради Рівненської
області (а.с.10) ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_4, був зареєстрований та
проживав за адресою: АДРЕСА_1. З ним були
зареєстровані такі особи: син - ОСОБА_1
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно довідки Дубровицького міського
бюро технічної інвентаризації від
07.07.2014 року №99 (а.с.13), право власності на
житловий будинок по АДРЕСА_1, станом на
07.07.2014 року не зареєстровано.

Відповідно до рішення про відмову у
державній реєстрації прав та їх
обтяжень від 08 серпня 2014 року №15420249
(а.с.14), ОСОБА_1 відмовлено у державній
реєстрації права власності на житловий
будинок по АДРЕСА_1.

Відповідно до ч.4 ст.25 ЦК України,
цивільна правоздатність фізичної
особи припиняється у момент її смерті.

Відповідно до ч.1 п.11 ст.346 ЦК України
однією із підстав припинення права
власності є смерть власника.

Відповідно до ст.328 ЦК України
право власності набувається на
підставах, що не заборонені законом,
зокрема із правочинів. Право власності
вважається набутим правомірно, якщо
інше прямо не випливає із закону або
незаконність набуття права власності
не встановлена судом.

У відповідності до п. 1 Постанови
Пленуму Верховного Суду України «Про
судову практику у справах про
спадкування» від 30.05.2008 N 7 відносини
спадкування регулюються правилами ЦК,
якщо спадщина відкрилася не раніше 1
січня 2004 року. У разі відкриття
спадщини до зазначеної дати
застосовується чинне на той час
законодавство, зокрема, відповідні
правила Цивільного кодексу
Української РСР.

Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР від
18.07.1963 № 1540-VI визнається, що спадкоємець
прийняв спадщину: 1) якщо він фактично
вступив в управління або володіння
спадковим майном; 2) якщо він подав
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини. Зазначені в цій
статті дії повинні бути вчинені
протягом шести місяців з дня відкриття
спадщини. Згідно зі ст. 550 ЦК
Української РСР строк для прийняття
спадщини, встановлений статтею 549 ЦК,
може бути продовжений судом, якщо він
визнає причини пропуску строку
поважними.

Аналогічне положення міститься
також і в діючому ЦК України. Так, у
відповідності до ч. 3 ст. 1272 Цивільного
кодексу України якщо спадкоємець не
подав заяву про прийняття спадщини з
поважних причин, суд має право
визначити додатковий строк для її
подання.

Відповідно до п. 2 листа Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про
судову практику розгляду цивільних
справ про спадкування» при вирішенні
спорів про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини судам слід звертати увагу на
час відкриття спадщини та дію актів
цивільного законодавства відповідно
до п. 5 Прикінцевих та перехідних
положень ЦК. Судам необхідно
розмежовувати пропуск строку для
прийняття спадщини, прийняття спадщини
особами, які постійно проживали зі
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, прийняття спадщини шляхом
вступу у володіння та управління
спадковим майном (ст. 549 ЦК УРСР).
Передбачений ст. 549 ЦК УРСР
шестимісячний строк для прийняття
спадщини може бути продовжений судом
за заявою заінтересованої особи при
доведеності поважності причин його
пропуску. У разі продовження
зазначеного строку суд одночасно
вирішує питання про визнання за
позивачем права на належне йому майно,
що збереглося в натурі, або на грошові
суми, коли воно реалізоване. Така
практика узгоджується із
роз'ясненнями, що містяться в пунктах 3,
4 ППВСУ від 24 червня 1983 року № 4 "Про
практику розгляду судами України справ
про спадкування".

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 4
Закону України «Про державну
реєстрацію речових прав на нерухоме
майно та їх обмежень» обов'язковій
державній реєстрації підлягають
речові права на нерухоме майно, що
знаходиться на території України,
фізичних та юридичних осіб, держави,
територіальних громад, іноземців та
осіб без громадянства, іноземних
юридичних осіб, міжнародних
організацій, іноземних держав, зокрема,
право власності на нерухоме майно.

Згідно зі ст. 19 Закону України
«Про державну реєстрацію речових прав
на нерухоме майно та їх обмежень»
підставою для державної реєстрації
прав, що посвідчують виникнення,
перехід, припинення речових прав на
нерухоме майно, обмежень цих прав, є,
зокрема, рішення суду щодо речових прав
на нерухоме майно, обмежень цих прав, що
набрали законної сили.

Згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України
відсутність свідоцтва про право на
спадщину не позбавляє спадкоємця права
на спадщину.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України
незалежно від часу прийняття спадщини
вона належить спадкоємцеві з часу
відкриття спадщини (з дня смерті
спадкодавця).

За таких підстав, суд
переконується в тому, що позивач згідно
норм спадкового права став власником
спадкового майна померлого і набув
права власності на нього.

Керуючись ст.ст.328, 1216, 1296 ЦК України,
ст.ст.10, 60, 88, 212, 215, 292, 294 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2
додатковий строк для прийняття
спадщини після смерті його батька -
ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2,
право власності на спадщину за законом
на нерухоме майно: житловий будинок
АДРЕСА_1 - А-1 згідно технічного паспорта
на садибний (індивідуальний) житловий
будинок від 03.06.2014 року, який
складається з веранди - 1,передпокою - 2,
житлової - 3, житлової - 4, кухні - 5,
коридору - 6, має житлову площу 25,7 кв. м.,
допоміжну площу 22,8 кв. м. та загальну
площу 54,6 кв. м., з належними до будинку
надвірними будівлями та спорудами:
ґанком - 1, сараєм - а1, сараєм - а2, сараєм -
а3, убиральнею - Б, гаражем - В, огорожею -
№1, що належав його батьку - ОСОБА_3, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду Рівненської області
через Дубровицький районний суд з
поданням апеляційної скарги протягом
десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії
рішення.

Суддя: підпис.

З оригіналом згідно:

Заступник голови Дубровицького

районного суду
К.М. Отупор