Справа № 758/8359/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С.
,

при секретарі - Кравцовій Ю.
В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом Приватного підприємства
«Конвалія-нерухомість» до ОСОБА_1 про
стягнення викупної вартості
нерухомого майна та припинення права
власності на нерухоме майно, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до
відповідача про стягнення викупної
вартості нерухомого майна, припинення
права власності на нерухоме майно.

19.09.2014 року від представника позивача
до суду надійшла заява згідно якої
останній зазначає, що на даний час
підстави, у відповідності до яких були
заявлені позовні вимоги перестали
існувати, оскільки між позивачем та
відповідачкою врегульований спір з
приводу нерухомого майна, у зв'язку з
чим просить суд прийняти відмову
позивача від позову та закрити
провадження у справі, а також відмінити
заходи забезпечення позову.

Представник позивача в судове
засідання не з'явився, про день, час та
місце розгляду справи повідомлений
вчасно та належним чином, до суду надав
заяву відповідно до якої посилається
на те, що позивач підтримує подану ним
заяву про відмову від позову та
скасування заходів забезпечення
позову та просить її розглянути без
його участі.

Відповідачка також в судове засідання
не з'явилась, про день, час та місце
розгляду справи повідомлена вчасно та
належним чином, до суду надала заяву
згідно якої просить заяву про
відкликання позову та зняття арешту з
майна слухати за її відсутності.

Суд вважає за можливе розглядати
справу за відсутності вищезазначених
осіб відповідно до вимог ст.ст. 158, 169 ЦПК
України.

Дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку, що подана
позивачем заява про відмову від позову
та скасування заходів забезпечення
позову підлягає задоволенню, виходячи
з наступних підстав.

Так стаття 11 ЦПК України визначає, що
суд розглядає цивільні справи не
інакше як за зверненням фізичних чи
юридичних осіб, поданим відповідно до
цього Кодексу, в межах заявлених ними
вимог і на підставі доказів сторін та
інших осіб, які беруть участь у справі.

Особа, яка бере участь у справі,
розпоряджається своїми правами щодо
предмета спору на власний розсуд. Таке
право мають також особи (за винятком
тих осіб, які не мають цивільної
процесуальної дієздатності), в
інтересах яких заявлено вимоги.

Відповідно до ст. 31 ЦПК України, сторони
мають рівні процесуальні права і
обов'язки.

Крім прав та обов'язків, визначених у
статті 27 цього Кодексу, позивач має
право протягом усього часу розгляду
справи збільшити або зменшити розмір
позовних вимог, відмовитися від позову,
а відповідач має право визнати позов
повністю або частково. До початку
розгляду судом справи по суті позивач
має право шляхом подання письмової
заяви змінити предмет або підставу
позову, а відповідач - пред'явити
зустрічний позов.

Крім того згідно ст. 174 ЦПК України,
позивач може відмовитися від позову, а
відповідач - визнати позов протягом
усього часу судового розгляду,
зробивши усну заяву. Якщо відмову
позивача від позову, визнання позову
відповідачем викладено в адресованих
суду письмових заявах, ці заяви
приєднуються до справи. У разі відмови
позивача від позову суд постановляє
ухвалу про закриття провадження у
справі.

Пункт третій частини першої статті 205
ЦПК України визначає, що суд своєю
ухвалою закриває провадження у справі,
якщо позивач відмовився від позову і
відмова прийнята судом.

Аналізуючи зазначені норми
цивільно-процесуального законодавства
України, суд приходить до висновку, що
подання заяви позивачем про відмову
від свого ж позову, є його особистим
процесуальним правом на вільне
розпорядження предметом спору і
обмеженим бути не може, у зв'язку з чим
суд вважає за можливе прийняти відмову
позивача від його позовних вимог до
відповідачки про стягнення викупної
вартості нерухомого майна та
припинення права власності на нерухоме
майно та закрити провадження у справі.

Судом встановлено, що представнику
позивача наслідки вчинення такої
процесуальної дії, як відмова від
позову відомі і останній не обмежений у
повноваженнях на вчинення зазначеної
процесуальної дії.

Крім того, як вже зазначалося вище,
представником позивача у зв'язку із
відмовою від позову ставиться також
питання про скасування заходів
забезпечення позову.

Судом встановлено, що дійсно 21.07.2014 року
ухвалою суду було задоволено заяву
представника Приватного підприємства
«Конвалія-нерухомість» про
забезпечення позову та накладено арешт
на нежитлове приміщення загальною
площею 155,7 кв.м. в будинку № 2 по вул.
Хорива в м. Києві, що належить на праві
власності ОСОБА_1, реєстраційний номер
облікової картки платника податків:
НОМЕР_1 (а.с. 40-41).

Стаття 151 ЦПК України визначає, що
підставою застосування заходів для
забезпечення позову - є те, що невжиття
заходів забезпечення може утруднити чи
зробити неможливим виконання рішення
суду.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, заходи
забезпечення позову можуть бути
скасовані судом, який розглядає справу.
Особа, щодо якої вжито заходи
забезпечення позову без її
повідомлення, протягом п'яти днів з дня
отримання копії ухвали може подати до
суду заяву про їх скасування, яка
розглядається судом протягом двох
днів.

Якщо у задоволенні позову було
відмовлено, провадження у справі
закрито або заяву залишено без
розгляду, вжиті заходи забезпечення
позову застосовуються до набрання
судовим рішенням законної сили. Проте
суд може одночасно з ухваленням
судового рішення або після цього
постановити ухвалу про скасування
заходів забезпечення позову.

Крім того, Пленум Верховного Суду
України в п. 10 своєї Постанови від 22.12.2006
року, № 9 «Про практику застосування
судами цивільного процесуального
законодавства при розгляді заяв про
забезпечення позову» роз'яснив, що
заходи забезпечення позову мають
тимчасовий характер і діють до
виконання рішення суду, яким
закінчується розгляд справи по суті.
Зважаючи на це, суд при задоволенні
позову не вправі скасовувати вжиті
заходи до виконання рішення або зміни
способу його виконання, за винятком
випадків, коли потреба в забезпеченні
позову з тих чи інших причин відпала
або змінились обставини, що зумовили
його застосування.

Суд дослідивши матеріали справи та
оцінивши в сукупності надані докази,
приходить до висновку, що обставини,
які були підставою для забезпечення
позову на даний час відпали, а тому вони
підлягають скасуванню.

Крім того враховуючи ту обставину, що
суд прийшов до висновку про
необхідність закриття провадження у
справі, позивачу в силу п. 5 ч. 1 ст. 7 ЗУ
«Про судовий збір», підлягає
поверненню також сплачена останнім
сума судового збору в розмірі 3 654, 00 грн.

На підставі вищевикладеного, Постанови
Пленуму Верховного Суду України від
22.12.2006 року, № 9 «Про практику
застосування судами цивільного
процесуального законодавства при
розгляді заяв про забезпечення
позову», п. 5 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий
збір», керуючись ст.ст. 11, 31, 151, 154, 158, 169,
174 п. 3 ч. 1 ст. 205 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Прийняти відмову Приватного
підприємства «Конвалія-нерухомість»
від позовних вимог до ОСОБА_1 про
стягнення викупної вартості
нерухомого майна та припинення права
власності на нерухоме майно.

Провадження у цивільній справі №
758/8359/14-ц за позовом Приватного
підприємства «Конвалія-нерухомість»
до ОСОБА_1 про стягнення викупної
вартості нерухомого майна, припинення
права власності на нерухоме майно -
закрити.

Скасувати заходи забезпечення
позову по цивільній справі № 758/8359/14-ц
за позовом Приватного підприємства
«Конвалія-нерухомість» до ОСОБА_1 про
стягнення викупної вартості
нерухомого майна, припинення права
власності на нерухоме майно, а саме:
скасувати арешт з нежитлового
приміщення загальною площею 155,7 кв.м. в
будинку № 2 по вул. Хорива в м. Києві, що
належить на праві власності ОСОБА_1,
реєстраційний номер облікової картки
платника податків: НОМЕР_1, накладений
ухвалою Подільського районного суду м.
Києва від 21 липня 2014 року.

Повернути Приватному підприємству
«Конвалія-нерухомість», судовий збір в розмірі 3 654, 00 грн.,
сплачений відповідно до Квитанції №
ПН2870 від 19.06.2014 року.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено
без участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії
ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко