Справа № 468/1674/14-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем У К Р А Ї Н И

30.09.2014 року Баштанський районний суд
Миколаївської області в складі:
головуючого - судді Муругова В.В., при
секретарі - Фельчину Р.Р., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду м. Баштанка справу за позовом
Публічного акціонерного товариства
„Миколаївобленерго" до ОСОБА_1 про
стягнення боргу за актом про порушення
Правил користування електричною
енергією для населення D 0914 від 27.06.2014
року,

ВСТАНОВИВ:

ПАТ „Миколаївобленерго" звернулося до
суду з позовом про стягнення з
відповідача збитків, заподіяних
безобліковим використанням
електроенергії (самовільним
підключенням електроустановок,
струмоприймачів або електропроводки
до електричної мережі, що не є
власністю енергопостачальника
схованою електропроводкою поза
приладом обліку, що не можливо виявити
під час контрольного огляду приладу
обліку) за актом про порушення ПКЕЕн в
сумі 12715,27 грн.

На обґрунтування вимог позивач
зазначив, що відповідач, будучи
споживачем електричної енергії, не
виконує своїх зобов'язань по
дотриманню Правил користування
електричною енергією для населення
(ПКЕЕн). Внаслідок чого, 27.06.2014 року в
ході контрольної перевірки
представниками філії ПАТ
„Миколаївобленерго" при обстеженні
домоволодіння відповідача було
виявлено порушення ПКЕЕн, а саме:
самовільне підключення
електроустановок, струмоприймачів або
електропроводки до електричної мережі,
що не є власністю енергопостачальника
схованою електропроводкою поза
приладом обліку, що не можливо виявити
під час контрольного огляду приладу
обліку. Спожита таким чином
електроенергія не враховувалась та не
сплачувалась. За результатами
виявленого порушення було складено акт
про порушення ПКЕЕн. Акт було
розглянуто комісією позивача за
відсутності відповідача та в
присутності її дочки. У відповідності
до Методики обчислення збитків
заподіяних енергопостачальній
компанії було проведено донарахування
за спожиту недораховану
електроенергію, що становить 12715,27 грн.
Відповідач оплат по рахунку не
здійснював. Посилаючись на викладене,
представник позивача просив про
задоволення позову.

В судовому засіданні представник
позивача позов підтримав та просив
його задовольнити.

Відповідач та її представник позов не
визнали, вказавши, що через зупинку
лічильника звернулись до позивача для
огляду вказаного лічильника, при
огляді працівник енергопостачальника
виявив на горищі підключений дріт, що
йшов під стелю однієї з кімнат,
вказаний дріт був старий та
відповідачу його походження невідоме,
заперечує, що безобліково
користувалась електроенергією та
вказує, що є пенсіонером, отримує лише
пенсію і не має змоги сплатити позивачу
вказану в позові суму коштів.

Вислухавши пояснення сторін,
дослідивши наявні у справі матеріали
(акт D 0914 від 27.06.2014 року про порушення
„Правил користування електричною
енергією для населення";
фотозображення; пояснювальну записку
Теселька П.О. від 27.06.2014 року; пояснення
ОСОБА_3 від 01.07.2014 року; розрахунок
заборгованості; протокол засідання
комісії по розгляду акту про порушення
ПКЕЕн від 01.07.2014 року №646; рахунок по
акту; акт технічної перевірки від 28.10.2010
року; договір №470389 від 21.07.2009; довідку
УПФУ в Баштанському районі №05/31-690 від
18.09.2014 року, речовий доказ), суд,
розглянувши спір між сторонами в межах
заявлених вимог, приходить до висновку
про можливість часткового задоволення
позову.

В судовому засіданні встановлено, що
ОСОБА_1, яка проживає та користується на
підставі відповідного договору
електричною енергією за адресою:
АДРЕСА_1, допустила порушення Правил
користування електричною енергією для
населення, а саме: допустила самовільне
підключення електропроводки до
електричної мережі, що не є власністю
енергопостачальника схованою
електропроводкою поза приладом обліку,
що не можливо виявити під час
контрольного огляду приладу обліку.

За результатами виявленого порушення
було складено акт №D 0914 від 27.06.2014 року,
який відповідач підписала без
зауважень.

Комісія позивача за результатом
розгляду даного акту прийняла рішення
про причетність відповідача до
виявленого порушення та провела
розрахунок збитків, заподіяних
безобліковим використанням
електроенергії, в сумі 12715,27 грн.
Отриманий відповідачем рахунок для
сплати вказаних збитків не був
оплачений.

Заперечення відповідача щодо того, що
вона не споживала електроенергію
безобліково, оскільки до виявленої
підключеної до мережі прихованої
проводки ніколи нічого не
підключалось, - суд визнає
неспроможними, оскільки відповідно до
п. 3.1. Методики визначення обсягу та
вартості електричної енергії, не
облікованої внаслідок порушення
споживачами правил користування
електричною енергією, саме по собі
самовільне підключення
електропроводки є закінченим
порушенням ПКЕЕн та в такому випадку
необхідним є лише встановлення місця
такого самовільного підключення, яке
відображається в акті про порушення та
фіксується на схемі.

Тому факт порушення доведений
письмовими доказами, наявним речовим
доказом та поясненнями самого
відповідача.

Що ж стосується причетності до такого
порушення відповідача, то суд виходить
з наступного.

Згідно з п. 2 Правил користування
електричною енергією для населення,
затверджених Постановою Кабінету
Міністрів України від 26.07.1999 року №1357
об'єктом споживача є житловий будинок,
гараж, майстерня або інша
електрифікована споруда, що належить
споживачу на правах власності або
користування.

Відповідно до п.48 Правил користування
електричною енергією для населення,
затверджених Постановою Кабінету
Міністрів України від 26.07.1999 року №1357
споживач несе відповідальність згідно
із законодавством за порушення правил
користування електричною енергією та
розкрадання електричної енергії.

В судовому засіданні відповідач
підтвердила, що проживає та є власником
будинку по АДРЕСА_1.

Вказана обставина визнана
відповідачем, тому відповідно до ст. 61
ЦПК України не підлягає доказуванню.

При цьому, відповідач, маючи у
власності об'єкт нерухомості, який
підключений до мережі
енергопостачальника, ніс ризик того, що
користування електричною енергією на
даному об'єкті не відповідає
відповідним правилам, що в дійсності і
сталось.

Таким чином, відповідач, як власник
об'єкту, на якому виявлено порушення
ПКЕЕн з ознаками розкрадання
електричної енергії має нести
передбачену законом цивільно-правову
відповідальність.

Проте, при визначені міри такої
відповідальності суд, серед іншого, має
також керуватись і загальними засадами
цивільного законодавства, визначеними
в ст. 3 ЦК України, як то справедливість,
добросовісність та розумність і через
призму цих засад має оцінити обставини
та події, які є предметом судового
розгляду.

Як встановлено судом, між сторонами
21.07.2009 року було укладено письмовий
договір №470389 на користування
електричною енергією за адресою
АДРЕСА_1. Після цього, 28.10.2010 року на
об'єкті відповідача проводилась
технічна перевірка представником
позивача та вже тоді було встановлено,
що встановлення приладу обліку не
відповідає вимогам ПУЕ (ввідний кабель
зі скрутками, проходить під
штукатуркою стіни) та необхідний
виносний облік, проте жодних дій щодо
приведення договірних відносин у
відповідність до вимог законодавства
так і не було вжито.

При цьому, слід також врахувати, що
відповідач є жінкою пенсійного віку та,
як побутовий споживач електроенергії,
є слабшою стороною в правовідносинах з
енергопостачальною організацією.

Слід врахувати також і той факт, що
перевірка 27.06.2014 року, в результаті якої
було виявлено порушення ПКЕЕн, була
проведена не з ініціативи
енергопостачальника, а за заявою
самого споживача щодо заміни
лічильника, який вийшов з ладу (що
підтверджується пояснювальною
запискою інспектора Теселька П.О. від
27.06.2014 року).

Слід також зауважити ще і на той факт,
що відповідно до наданого позивачем
розгорнутого розрахунку збитків
слідує, що протягом періоду, за який
було проведено донарахування, споживач
щомісячно споживав за лічильником
близько 160 кВт. електроенергії, що
навіть перевищує максимальний ліміт
споживання для першого тарифного блоку
(150 кВт).

Крім того, відповідно до наданого
позивачем протоколу засідання комісії
філії ПАТ «Миколаївобленерго»
Баштанського району №646 від 01.07.2014 року
слідує, що рішення комісії було
прийнято двома голосами з чотирьох
членів (оскільки оригінал даного
протоколу містить лише два підписи
членів комісії), що не відповідає
вимогам п. 53 Правил користування
електричною енергією для населення,
відповідно до якого акт про порушення
цих Правил розглядається комісією з
розгляду актів, що утворюється
енергопостачальником і складається не
менш як з трьох уповноважених
представників енергопостачальника.

При цьому, як вказано вище, факт
порушення є встановленим та
цивільно-правову відповідальність за
нього має нести відповідач.

Незважаючи на те, що між сторонами
укладено відповідний договір на
постачання електроенергії, суд вважає,
що допущене відповідачем порушення в
даному конкретному випадку є деліктом,
позадоговірним правопорушенням. Такі
висновки суду ґрунтуються на
наступному.

Порушенням умов договору є невиконання
або неналежне виконання стороною
договору своїх обов'язків, визначених
договором.

При цьому, обов'язки споживача в
укладеному між сторонами договорі
визначені п. 8 договору, відповідно до
якого споживач електричної енергії
зобов'язується: 1) дотримуватись вимог
нормативно-технічних документів та
договору про користування електричною
енергією; 2) забезпечувати належний
технічний стан та безпечну
експлуатацію своїх внутрішніх мереж,
електроустановок та електроприладів; 3)
забезпечувати збереження приладів
обліку і пломб на них; 4) невідкладно
повідомляти енергопостачальника про
недоліки в роботі приладу обліку; 5)
оплачувати спожиту електроенергію
відповідно до умов договору; 6) вносити
оплату за спожиту електроенергію
виключно на поточний рахунок зі
спеціальним режимом використання; 7)
узгоджувати з енергопостачальником
нові підключення та переобладнання
внутрішньої електропроводки для
збільшення споживання електричної
потужності; 8) надавати розрахункову
книжку на вимогу представників
енергопостачальника для перевірки; 9)
забезпечувати доступ представникам
енергопостачальника до об'єкту для
обстеження приладу обліку,
електроустановок та електропроводки;
10) не перешкоджати обрізанню гілок
дерев; 11) не пізніше ніж за 7 днів до
припинення користування
електроенергією письмово повідомити
енергопостачальника про розірвання
договору та розрахуватися за спожиту
електроенергію.

Аналогічні обов'язки споживача
передбачені і в п.42 ПКЕЕн.

Проте, пред'явлений позивачем позов
взагалі не ґрунтується на порушенні
відповідачем своїх обов'язків,
визначених укладеним між сторонами
договором, вказаний позов стосується
самовільного підключення споживача,
яке, за своєю сутністю, має ознаки
розкрадання електричної енергії, що є
деліктом.

Це підтверджується і тим фактом, що
інспектор Теселько П.О. відповідно до
його пояснювальної записки одразу
відключив споживача від
енергопостачання, що п.п. 35, 53 ПКЕЕн
допускається виключно в разі виявлення
самовільного підключення та не
допускається при виявленні інших
порушень, в тому числі і невиконання
обов'язків за договором (оскільки
загальна процедура та терміни
відключення значно відрізняються).

Крім того, слід зауважити ще й на те, що
п. 48 ПКЕЕн передбачає порушення правил
користування електричною енергією та
розкрадання електричної енергії у разі
самовільного підключення до
електромереж як самостійні підстави
для відповідальності споживача,
виділяючи самовільне підключення та
прирівнюючи його до розкрадання, як до
деліктних правовідносин.

Таким чином, оскільки порушення
відповідача має позадоговірний
характер, тому до правовідносин, що
випливають з такого порушення, можливо
застосовувати норми закону, що
регулюють позадоговірні зобов'язання.

Відповідно до ст.1166 ч.1 ЦК України
майнова шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч.4 ст. 1193 ЦК України суд може
зменшити розмір відшкодування шкоди,
завданої фізичною особою, залежно від
її матеріального становища, крім
випадків, коли шкоди завдано вчиненням
злочину.

З наданих відповідачем даних, вона є
пенсіонером за віком та за останні
шість місяців отримує пенсію в розмірі
999 грн. щомісячно (що підтверджується
довідкою УПФУ в Баштанському районі), а,
отже, нараховані позивачем збитки в
сумі 12715,27 грн. більш ніж у 12 разів
перевищують місячний дохід
відповідача, а тому суд, керуючись
принципами, визначеними п.6 ч.1 ст. 3 ЦК
України, враховуючи описані вище
обставини та встановлені судом при
розгляді справи факти, відповідно до
ч.4 ст. 1193 ЦК України вважає за необхідне
зменшити розмір шкоди, завданої
порушенням відповідача, яка підлягає
до стягнення за судовим рішенням, до 5000
грн., які і слід стягнути з відповідача
на користь позивача, задовольнивши
частково пред'явлений позов.

Крім того, з відповідача на користь
позивача підлягають стягненню
понесені позивачем витрати пов'язані
зі сплатою судового збору.

На підставі п. 48, 53 Правил користування
електричною енергією для населення,
затверджених Постановою КМ України від
26.07.1999 року за №1357, ст.ст. 1166 ч.1, 1193 ч.4 ЦК
України, та керуючись ст.ст. 10; 11; 60; 214; 215
ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Публічного акціонерного товариства
„Миколаївобленерго" 5000 (п'ять тисяч)
гривень в рахунок погашення
заборгованості за актом про порушення
Правил користування електричною
енергією для населення № D 0914 від 27.06.2014
року.

В частині задоволення позовних вимог
про стягнення заборгованості в
більшому розмірі - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Публічного акціонерного товариства
„Миколаївобленерго" 243 (двісті сорок
три) гривні 60 копійок в рахунок
відшкодування сплаченого судового
збору.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана апеляційному суду
Миколаївської області через
Баштанський районний суд протягом
десяти днів з дня проголошення рішення.

суддя: