Справа № 758/3557/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Гребенюка В. В. ,

при секретарях - Шабатин Н. А.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про визнання
права власності, -

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2014 року ОСОБА_1 (надалі за
текстом - позивач) звернулася до
Подільського районного суду м. Києва з
позовом до ОСОБА_2 (надалі за текстом -
ОСОБА_2), ОСОБА_3 (надалі за текстом -
ОСОБА_3), ОСОБА_4 (надалі за текстом -
ОСОБА_4), про визнання права власності.

Зазначила, що на підставі свідоцтва про
право власності на житло від 29.07.1993 р.
кв. АДРЕСА_2 зареєстрована за ОСОБА_5,
ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_8.
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_7, спадщину, яка
відкрилась після його смерті, а саме 1/5
частка квартири, прийняв його син
ОСОБА_6, після чого його частка стала
становити 2/5 частин. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер
син ОСОБА_6 - ОСОБА_8, після його смерті
відкрилась спадщина на 1/5 частину
квартири. 1/10 частини квартири прийняла
- позивач, а 1/10 частину прийняв - ОСОБА_6.
Таким чином, частка позивача склала 3/10,
а частка ОСОБА_6 склала - 1/2. ІНФОРМАЦІЯ_4
помер ОСОБА_6 та не встиг оформити
спадщину. В зв'язку з тим, що між
позивачем та ОСОБА_6 було розірвано
шлюб, на день смерті якого, відкрилась
спадщина на частину квартири АДРЕСА_2.
Після смерті залишилось три
спадкоємці: ОСОБА_3 (донька померлого),
ОСОБА_4 (донька померлого), ОСОБА_2 (син
померлого). 21.12.2010 р. Подільським
районним судом м. Києва було винесено
рішення, яким визнано право за ОСОБА_4
право власності на 1/6 частину квартири
АДРЕСА_2. 07.11.2011 р. Подільським районним
судом м. Києва було винесено рішення,
яким визнано право за ОСОБА_3 право
власності на 1/6 частину квартири
АДРЕСА_2. У передбачений законом строк
позивач звернулася до Четвертої
київської державної нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини та видачу свідоцтва право на
спадщину, однак, у видачі свідоцтва
останній було відмовлено з причин
відсутності правовстановлюючих
документів, в зв'язку з порушенням
своїх прав, позивач звернулася з
вищезазначеним позовом до суду.

Представник позивача до початку
судового засідання надав заяву про
розгляд справи без його та позивача
участі, та зазначив, що позов підтримує
з тих же підстав, просив його
задовольнити (а.с. 93).

ОСОБА_2 до початку судового засідання
надав заяву про розгляд справи за його
відсутністю, крім того вказав, що позов
визнає та не заперечує щодо його
задоволення (а.с. 87).

Представник ОСОБА_3 в судовому
засіданні проти задоволення позову не
заперечував.

ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилася,
хоча повідомлялася належним чином про
час, дату та місце проведення судового
засідання, причини неявки суду не
повідомила, заяв чи клопотань про
відкладення розгляду справи чи розгляд
справи за її відсутності не подавала
(а.с. 28, 30, 37 - 39, 49, 51 - 53, 56 - 59, 89).

Дослідивши матеріали справи, всебічно
і повно з'ясувавши всі обставини
справи, на яких ґрунтується позов, суд
приходить до висновку про задоволення
позову виходячи з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, на
підставі свідоцтва про право власності
на житло від 29.07.1993 р. кв. АДРЕСА_2
зареєстрована за ОСОБА_5, ОСОБА_6,
позивачем, ОСОБА_2 та ОСОБА_8 (а.с. 5).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_7, спадщину, яка
відкрилась після його смерті, а саме 1/5
частка квартири, прийняв його син
ОСОБА_6, після чого його частка стала
становити 2/5 частин (а.с. 6 - 7).

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер син ОСОБА_6 - ОСОБА_8,
після смерті якого відкрилася спадщина
на 1/5 частину квартири АДРЕСА_2, але
ОСОБА_6 спадкові права оформити не
встиг, так як помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 8-9).

1/10 частини квартири прийняла - позивач,
1/10 частину квартири було прийнято -
ОСОБА_6. Таким чином, частка позивача
склала 3/10, а частка квартири ОСОБА_6
склала - 1/2.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_6, однак за
життя не встиг оформити спадщину. В
зв'язку з тим, що між позивачем та
ОСОБА_6 було розірвано шлюб, на день
смерті якого, відкрилась спадщина на
частину квартири АДРЕСА_2. Після смерті
залишилось три спадкоємці: ОСОБА_3
(донька померлого), ОСОБА_4 (донька
померлого), ОСОБА_2 (син померлого).

21.12.2010 р. Подільським районним судом м.
Києва було винесено рішення, яким
визнано право за ОСОБА_4 право
власності на 1/6 частину квартири
АДРЕСА_2 (а.с. 11).

07.11.2011 р. Подільським районним судом м.
Києва було винесено рішення, яким
визнано право за ОСОБА_3 право
власності на 1/6 частину квартири
АДРЕСА_2 (а.с. 10).

Згідно ч. 3 ст. 61 ЦПК України обставини,
встановлені судовим рішенням у
цивільній, господарській або
адміністративній справі, що набрало
законної сили, не доказуються при
розгляді інших справ, у яких беруть
участь ті самі особи або особа, щодо
якої встановлено ці обставини.

У передбачений законом строк, позивач
звернулася до Четвертої київської
державної нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини та
видачу свідоцтва право на спадщину,
однак, у видачі свідоцтва останній було
відмовлено (а.с. 12).

Судом було досліджено копію спадкової
справи № 3862839 заведеної після смерті
ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_4 щодо майна
померлого, з якої вбачається, що на 18/60
частини квартири спір між іншими
спадкоємцями відсутній (а.с. 60-84).

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу
України (надалі за текстом - ЦК України)
цивільні права та обов'язки виникають
із дій осіб, що передбачені актами
цивільного законодавства, а також із
дій осіб, що не передбачені цими актами,
але за аналогією породжують цивільні
права та обов'язки. Підставами
виникнення цивільних прав та
обов'язків, зокрема, є договори та інші
правочини.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право
власності набувається на підставах, що
не заборонені законом, зокрема із
правочинів, право власності вважається
набутим правомірно, якщо інше прямо не
випливає із закону або незаконність
набуття права власності не встановлена
судом.

Статтею 392 ЦК України встановлено, що
власник майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

У відповідності до положень ст. ст. 1216 -
1217, 1220 ЦК України спадкуванням є
перехід прав та обов'язків (спадщини)
від фізичної особи, яка померла
(спадкодавця), до інших осіб
(спадкоємців) та здійснюється за
заповітом або за законом та
відкривається внаслідок смерті особи
або оголошення її померлою.

Виходячи з положень ст. ст. 1258, 1261 ЦК
України спадкоємці за законом
одержують право на спадщину почергово,
з урахуванням чого, позивач
відноситься до першої черги
спадкоємців за законом.

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати до нотаріальної контори
заяву про прийняття спадщини.

На основі з'ясованих обставин справи,
за яких після смерті ОСОБА_6 відкрилася
спадщина на частину квартири АДРЕСА_2,
спадкоємцями після смерті спадкодавця
- ОСОБА_6 є його діти ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_2 та позивач по справі, відповідно
до спадкової справи, заповіт
спадкодавця відсутній, а позивач, у
передбаченому законом порядку та
строк, звернулась до Четвертої
київської державної нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини та видачу свідоцтва право на
спадщину, підтверджених доказами,
дослідженими в судовому засіданні,
встановивши правовідносини, які
випливають із встановлених обставин,
та правові норми, які підлягають
застосуванню, суд приходить до
висновку про наявність правових
підстав для задоволення позову.

Враховуючи вищевикладене, керуючись
ст. ст. 15 - 16, 328, 392, 1216 - 1217, 1220 - 1221, 1258, 1261,
1269 - 1270 ЦК України, ст. ст. 3-14, 60, 79, 81, 174, 209,
212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
про визнання права власності -
задовольнити;

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт
серії НОМЕР_1, виданий Подільським РУ ГУ
МВС України ув м. Києві, 16.10.2001 року
право власності на 18/60 частин квартири
АДРЕСА_2;

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду м. Києва через
Подільський районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В. В. Гребенюк