Справа № 368/1465/13-ц
провадження № 2-зз/368/3/14
УХВАЛА

"30" вересня 2014 р.
Кагарлицький районний суд Київської
області

у складі: головуючого - судді
Шевченко І.І.

при секретарі Губенко А.П.

з участю представника відповідача
ОСОБА_1

та представника позивача
ОСОБА_2

розглянувши у м. Кагарлик справу за
заявою ОСОБА_3 про скасування заходів
забезпечення позову по справі за
позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди, усунення перешкод у
користуванні власністю та
зобов‘язання вчинити дії та за
зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4
про зобов‘язання вчинити певні дії,
відшкодування моральної та
матеріальної шкоди, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з
позовом до ОСОБА_3 про відшкодування
матеріальної та моральної шкоди,
усунення перешкод у користуванні
власністю та зобов‘язання вчинити дії.

18 листопада 2013 року представником
позивача ОСОБА_2 було подано заяву про
забезпечення позову, яку було
задоволення та винесено ухвалу про
забезпечення позову шляхом заборони
ОСОБА_3 здійснювати будівництво нового
житлового будинку за адресою:
Кагарлицький район, с. Стайки, вул..
Київська, 144 до ухвалення судом рішення
по даній справі.

17 березня 2014 року відповідачем ОСОБА_3
була подана заява про скасування
заходів забезпечення позову, мотивуючи
це наступним.

У 2011 році вона придбала будинок за
адресою: Київська область, с. Стайки,
вул. Київська, 144. З часом вона вирішила
побудувати на своїй земельній ділянці
будинок. Підставою для будівництва є
будівельний паспорт на будівництво
житлового будинку та господарських
споруд (реєстраційний номер № 15-14/13/47
від 27 травня 2013 р). Отримавши дозвільні
документи, вона розпочала будівництво.

Рішення про заборону здійснення
будівництва було прийняте за її
відсутності, що унеможливило надати
суду відповідні пояснення. Рішення про
заборону здійснювати будівництво було
обґрунтовано тим, що інспекцією
державно - будівельного контролю у
Київській області було встановлено
порушення нею будівельних норм та
правил, а саме: проведення будівництва
з відхиленням до будівельного
паспорту, за що її притягнуто до
адміністративної відповідальності.

Натомість, Інспекцією
державно-будівельного контролю у
Київській області не було встановлено,
що нею при здійсненні будівництва на
власній земельній ділянці було
порушення будь-яких будівельних норм, а
лише відхилення від будівельного
паспорту.

Крім того, відхилення нею від
будівельного паспорту, а саме: здвиг
будинку вглиб земельної ділянки, було
вимушеною мірою, оскільки виникло у
зв'язку з тим, що самою позивачкою були
допущені порушення Державних
будівельних норм при забудівлі своєї
земельної ділянки. А саме: позивачка
без дозволу органів місцевого
самоврядування, без проектної
документації, без погодження санітарно
– епідеміологічними службами, не
враховуючи права та інтереси сусідів,
самовільно побудувала вигрібну яму та
дворову вбиральню.

Відхилення від будівельного паспорту
не може бути підставою для знесення
будинку, оскільки відповідно до ст. 376
ЦК України будинок або споруда
вважаються самочинним будівництвом та
підлягають знесенню, якщо вони
збудовані або будуються з істотними
порушеннями будівельних норм та
правил.

Після отримання ухвали будівництво
було припинено, не був дороблений дах
будинку та не були зроблені системи
дощових стоків. На сьогодні дах
протікає, стропильна система мокра, вже
починає з'являтися цвіль. Вода, яка
стікає з даху затоплює фундамент, що в
свою чергу може привести до появи
тріщин на стінах будинку. Негайне не
усунення відповідних порушень може
призвести до того, що вона понесе
значні матеріальні витрати і буде
змушена звертатись до суду з цивільним
позовом про відшкодування
матеріальних збитків.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник
заяву про скасування заходів
забезпечення позову та просили її
задовольнити.

Позивач ОСОБА_4 та її представник
заперечували проти задоволення заяви
про скасування заходів забезпечення
позову, оскільки скасування заходу
забезпечення позову може утруднити
виконати рішення суду.

Суд, вислухавши сторони та їх
представників та вивчивши матеріали
справи, приходить до наступного
висновку.

До Кагарлицького районного суду
Київської області звернулася ОСОБА_4 із
позовною заявою до ОСОБА_3 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди, усунення перешкод у
користуванні власністю та
зобов’язання вчинити дії.

Із зустрічним позовом звернулась
ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зобов’язання
вчинити певні дії, відшкодування
матеріальної та моральної шкоди.

Представник позивача по первісному
позову звернувся із заявою про
забезпечення позову, яку було
задоволено і заборонено ОСОБА_3
здійснювати будівництво нового
житлового будинку за адресою
Кагарлицький район, с. Стайки, вул..
Київська, 144 до ухвалення судом рішення
по даній справі.

Ухвалу про забезпечення позову було
переглянуто апеляційним судом
Київської області, згідно якої колегія
суддів погоджувалася із висновком суду
першої інстанції з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 151 ЦПК
України передбачено, що забезпечення
позову допускається на будь-якій
стадії розгляду справи, якщо невжиття
заходів забезпечення може утруднити чи
зробити неможливим виконання рішення
суду. Згідно до п. 4 постанови Пленуму
Верховного суду України «Про практику
застосування судами цивільного
процесуального законодавства при
розгляді заяв про забезпечення позову»
№ 9 від 22.12.2006 р. розглядаючи заяву про
забезпечення позову, суд (суддя) має з
урахуванням доказів, наданих позивачем
на підтвердження своїх вимог,
пересвідчитися, зокрема, в тому, що між
сторонами дійсно виник спір та існує
реальна загроза невиконання чи
утруднення виконання можливого
рішення суду про задоволення позову;
з'ясувати обсяг позовних вимог, дані
про особу відповідача, а також
відповідність виду забезпечення
позову, який просить застосувати особа,
котра звернулася з такою заявою,
позовним вимогам.

Як підтверджується матеріалами справи
та встановлено апеляційний судом
Київської області в ухвалі від 11.03.2014
року при розгляді апеляційної скарги
на ухвалу про забезпечення позову, а
саме: копією листа Інспекції
державного і
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області 15 жовтня 2013 року було
проведено перевірку здійснення
відповідачкою будівництва нового
житлового будинку по вулиці Київській,
144 села Стайки Кагарлицького району
Київської області, якою виявлено
порушення будівельних норм та правил
(а.с.31, 33-43), де зазначено, що будівництво
проводиться з відхиленням до
будівельного паспорту, виданого та
погодженого начальником відділу
містобудування та архітектури
Кагарлицької РДА, що може спричинити
очевидну небезпеку заподіяння шкоди
правам та інтересам ОСОБА_4 до
ухвалення судом рішення.

22.05.2014 року було призначено по даній
справі комплексну судову земельно –
технічну експертизу. Вказана цивільна
справа знаходиться у Київському
науково – дослідному інституті
судових експертиз, тобто в даний час
проводиться експертиза.

Окрім того, інспекцією державного
архітектурно – будівельного контролю
у Київській області було проведено
повторну перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил та складено
акт та винесений припис № с-1807/1.

Тобто, Кагарлицький районний суд
Київської області виносячи ухвалу про
забезпечення позову, дбав, щоб
зазначений захід було вжито з метою
забезпечення виконання судового
рішення в майбутньому і підстави, з
якими закон пов'язує можливість
застосування таких заходів
забезпечення позову ще не відпали.

Адекватність заходу до забезпечення
позову, що застосовується судом,
визначається його відповідністю
вимогам, на забезпечення яких він
вживається. Оцінка такої відповідності
здійснюється, зокрема, з урахуванням
співвідношення права (інтересу) про
захист яких просить заявник, з вартістю
майна, на яке вимагається накладення
арешту, або майнових наслідків
заборони відповідачеві вчиняти певні
дії.

З усього вищенаведеного вбачається, що
підстав для скасування заходів
забезпечення позову не має, тому суд
відмовляє ОСОБА_3 у задоволенні заяви
про скасування забезпечення позову по
справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди, усунення перешкод у
користуванні власністю та
зобов‘язання вчинити дії та за
зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4
про зобов‘язання вчинити певні дії,
відшкодування моральної та
матеріальної шкоди.

Керуючись ст. 154 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про
скасування забезпечення позову по
справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди, усунення перешкод у
користуванні власністю та
зобов‘язання вчинити дії та за
зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4
про зобов‘язання вчинити певні дії,
відшкодування моральної та
матеріальної шкоди відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п’яти днів з дня її проголошення. У
разі якщо ухвалу постановлено без
участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п’яти днів з дня отримання копії
ухвали.

Суддя:

ОСОБА_5