Справа № 347/2996/13-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2014 року
м. Косів

Косівський районний суд
Івано-Франківської області в складі :

головуючої - судді : Крилюк М.І.,

секретаря : Мусорук Л.В.,

адвоката: ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі суду м.Косів
цивільну справу за позовом ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, ОСОБА_9 до ОСОБА_10, Редакції
газети «За лаштунками» про захист
честі, гідності та ділової репутації,
стягнення моральної шкоди,-

в с т а н о в
и в

Позивачі звернулись із позовом до
відповідачів про захист честі,
гідності та ділової репутації,
стягнення моральної шкоди мотивуючи
свої вимоги тим, що в засобі масової
інформації газеті «За лаштунками»
НОМЕР_1 та НОМЕР_2 у статті "ІНФОРМАЦІЯ_1",
автором якої зазначений ОСОБА_11,
висловлено критичні зауваження щодо
діяльності НПП «Гуцульщина» та її
керівництва.

Автор статті ОСОБА_11 в номері НОМЕР_2
від ІНФОРМАЦІЯ_2. даної газети зазначає:
«Це жуліки, - говорить ОСОБА_10 про
керівництво НПП «Гуцульщина», -
звичайні жуліки». «Та сміття - це ще не
все. Пеньків там більше ніж дерев - і це
у заповідній зоні. «І це так
Національний парк дбає про наші ліси, -
говорить очільник сільської ради. - У
них є своя наукова рада - з
підконтрольних ОСОБА_9 людей,
розповідає механізм розкрадання лісу, -
вона засідає і визначає, які дерева
можна рубати і вирубують їх під
виглядом сухостою». Згідно твердження
ОСОБА_10, в результаті діяльності
вказаної наукової ради в с.Шешори
працівники Парку вирубали сосни, які
були посаджені ще за Польщі, в
с.Черганівка - дуби, які б ще років
двісті стояли в с.Пістинь - білу ялицю.

Вказана інформація не відповідає
дійсності і є такою, що принижує честь,
гідність та ділову репутації не тільки
дорадчого органу при адміністрації НПП
«Гуцульщина», а і всіх членів
науково-технічної ради.

Позивачі зазначають що відповідно до
проведених перевірок Косівського РВ
УМВС №6135 та прокуратури Косівського
району №95-2147 від 16.10.2013р. з яких
вбачається, що в період 2012-2013 років
відносно працівників НПП «Гуцульщина»,
та зокрема ОСОБА_9, кримінальних справ
не порушувалося.

Також, з тексту статті є зрозумілим, що
автор неправдивої і принизливої
інформації щодо науково-технічної ради
посилається на пряму мову сільського
голови с.Пістинь ОСОБА_10 він постійно
намагається принизити не тільки
керівництво парку, а і людей які там
працюють.

Сільський голова с . Пістинь ОСОБА_10
постійно висловлює в адрес НПП "
Гуцульщина " неправдиву інформацію,
різні наклепи та некоректні вислови, з
приводу даних обставин неодноразово
приймались рішення судів де
зобов"язували останнього
спростовувати неправдиву інформацію
та стягували моральну шкоду, проте він
продовжує і надалі подавати
інформацію щодо працівників парку, що
не відповідає дійсності.

Такі вислови, які викладені у
вказаній газеті подавались в
брутальній, принизливій та
непристойній формі, які є неправдивими
і такими, що принижують честь, гідність
та ділову репутацію.

А тому, просять визнати інформацію
висвітлену в газеті «За лаштунками»
НОМЕР_1 та НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3 та
ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме, - «Це жуліки,-
говорить ОСОБА_10 про керівництво НПП
«Гуцульщина», - звичайні жуліки» та
«Пеньків там більше, ніж дерев - і це у
заповідній зоні.» І це так Національний
парк дбає про наші ліси, - говорить
очільник сільради. - У них є своя
наукова рада з підконтрольних ОСОБА_9
людей, - розповідає механізм
розкрадання лісу, - вона засідає і
визначає які дерева можна рубати і
вирубують їх під виглядом сухостою»
неправдивою і такою, що принижує честь
і гідність, а також ділову репутацію, як
дорадчого органу при адміністрації НПП
«Гуцульщина», а також зобов'язати
відповідачів в черговому номері даної
газети на тих же сторінках помістити
статтю, яка спростовує дану інформацію,
та стягнути завдану моральну шкоду в
розмірі 50 тис. грн.

Просять позов задоволити .

Відповідач ОСОБА_10 в судовому
засіданні від 25.11.2013р. позовні вимоги
не визнав та пояснив, що частина
лісових насаджень, яка знаходиться в
с.Пістинь перебуває у віданні НПП "
Гуцульщина " незаконно. Працівники
парку належним чином не здійснюють
котроль за вирубкою лісу, частина
території належить громадянам села, як
приватна власність. Керівництво парку
не бажає погоджувати межі села із
территиорією парку, не з"являються на
сесію с/ради для погодження вказаного
питання, а також ігнорують деякі
питання щодо незаконної вирубки лісу.

При спілкуванні із журналістом
газети ним, а також депутатом ОСОБА_12
було викладено всю інформацію що
стосується діяльності НПП "Гуцульщина"
на території їхнього села. Що
стосується вказаних висловів, які
зазначені в статті то ним було надано
оціночні судження щодо дільності
окремих працівників парку, а також
керівництва із яким в нього неприязні
стосунки.

Вважає що його дії правильні,
тому просить в позові відмовити.

На подальші судові засідання
відповідач не з"являвся причини невки
суду невідомі.

Представник газети «За
лаштунками» НОМЕР_1 та автор статті
"ІНФОРМАЦІЯ_1" ОСОБА_11 в судове
засідання не прибули причини неявки
суду невідомі.

За наявності вказаних
обставин суд ухвалює рішення
відповідно до вимог ст.224 ЦПК України.

В представленому запереченні
головного редактора газети "За
лаштунками" зазначено, що автор статті
про яку йдеться в позовних вимогах
виклав саме факти про які вказував
сільський голова ОСОБА_10, тобто передав
його вислови щодо діяльності парку на
території села. В подальшому автор
статті ОСОБА_11 надав спростування в
іншій статті де зазначив що слова "
жуліки " сказав депутат ОСОБА_12 Вважає,
що дії автора привильні, оскільки він
подав саме ту інформацію на яку
посилався сільський голова в своєму
інтерв"ю, з цих підстав вважає що позов
щодо газети є безпідставним.

Суд вислухавши
сторони, свідків та вивчивши
матеріали справи вважає, що позов
підлягає до часткового задовлення з
наступних підстав
Відповідно до ст.32
Конституції України кожному
гарантується судовий захист права
спростувати недостовірну інформацію
про себе і членів своєї сім'ї та права
вимагати вилучення будь-якої
інформації, а також право на
відшкодування матеріальної і
моральної шкоди, завданої збиранням,
зберіганням, використанням та
поширенням такої недостовірної
інформації. А ст.68 Конституції України
передбачено, що кожен зобов'язаний
неухильно додержуватися Конституції
України та законів України, не посягати
на права і свободи, честь і гідність
інших людей.
Відпорвідно до ЗУ " Про друковані
засоби масової інформаці в Україні " ст.
3 передбачено що друковані засоби
масової інформаці в Україні не можуть
бути завданням шкоди честі та
гідності особи.
Як вбачається
із інформації в газеті «За лаштунками»
НОМЕР_1 та НОМЕР_2 у статті
«ІНФОРМАЦІЯ_1", автором якої зазначений
ОСОБА_11, висловлено критичні
зауваження щодо діяльності НПП
«Гуцульщина» та її керівництва.
Зокрема автор статті ОСОБА_11 в номері
НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_2. даної газети
зазначає: «Це жуліки, - говорить ОСОБА_10
про керівництво НПП «Гуцульщина», -
звичайні жуліки». «Та сміття - це ще не
все. Пеньків там більше ніж дерев - і це
у заповідній зоні. «І це так
Національний парк дбає про наші ліси, -
говорить очільник сільської ради. - У
них є своя наукова рада - з
підконтрольних ОСОБА_9 людей,
розподіляє механізм розкрадання лісу,
- вона засідає і визначає, які дерева
можна рубати і вирубують їх під
виглядом сухостою».

Однак в судовому засіданні
встановлено, що вищезазначена
інформація яка викладена в даній
статті не відповідає дійсності,
являється такою, що принижує честь,
гідність та ділову репутацію особи.

Зокрема відповідно до указу
Президента України від 14.05.2002р. №456/2002 з
метою збереження, відтворення та
раціонального використання типових і
унікальних природних комплексів
Покутських Карпат, що мають важливе
природоохоронне, наукове, естетичне,
рекреаційне та оздоровче значення
створено на території Косівського
району, Івано-Франківської області НПП
"Гуцульщина", який підпорядкований
Міністерству екології та природних
ресурсів України. Даним указом
установлено площу земель НПП
"Гуцульщина" та додатками №1 та №2
визначено перелік землекористувачів,
землі яких мають бути надані парку в
постійне користування, а також
землекористувачів, землі яких мають
бути включені до складу парку. Наказом
Міністра екології та природних
ресурсів України від 17.07.2002р. №271
затверджено положення про НПП
"Гуцульщина". На виконання указу
Президента України від 14.05.2002р. було
складено акт від 23.08.2002р. про
приймання-передачі матеріальних
цінностей.

На підставі виданого указу було
погоджено структуру національного
природного парку "Гуцульщина" та
положення де передбачено всі фунції та
посадові обов"язки працівників парку, і
також визначено повноваження наукової
ради парку.

Територія НПП "Гуцульщина"
поширена на частину населених пуктів
Косівського району в тому числі і на с.
Пістинь де являється сільським головою
ОСОБА_10

Посилання автора в статті на той
факт що керівництво НПП "Гуцульщина " є
"злодії", а наукова рада "підконтрольна
керівнику і надає безпідставиний
дозвіл на вирубку лісу" нічим не
доведено і не підтвержено ні автором
статті, ні самим ОСОБА_10

Так в судовому зщасіданні досліджено,
що довідками Косівського РВ УМВС
відповідно до проведених перевірок
Косівського РВ УМВС №6135 та прокуратури
Косівського району №95-2147 від 16.10.2013р.
вбачається, що в період 2012-2013 років
відносно працівників НПП «Гуцульщина»,
та зокрема ОСОБА_9, кримінальних справ
не порушувалося.

Що стосується посилання сільського
голови на самовільні рубки, які
проводяться на території лісового
масиву, то з приводу даних обставин
судом допитувались працівники парку
здійснюють охорону лісу, які ствердили,
що з відносно самовільтних рубок
складаються протоколи про
адміністративне правопорушення і
направляються правоохоронним органам
для вирішення .

При дослідженні судом осбтавин справи
не представлено жодних доказів якіб
стверджували, що саме за погодження
наукової ради тобто позивачів по
справі надавались незаконні дозволи
на вирубку лісу чи погоджувались з
цього приводу якісь документи.

Відповідно до представленого
положення про науково технічну раду
НПП " Гуцульщина" від 11.12.2002 року
затвердженого Державною службою
заповідної справи Мінекоресурсів
України встановлено повноваження
такої ради, а питання надання дозволів
на вирубку лісу до їхнього
повноваження не входить.

Більше того, відповідно до цього
положення позивачі являються членами
науково-технічної ради які є
колегіальним органом і вирішують
складні наукові та науково-технічні
питання, це є провідні науковці та
фахівці у природній, екологоосвітній
та рекреаційних галузях.

Тому при ознайомленні із цим
положенням як автор статті ОСОБА_11 так
ЇЇ державний службовець, сільський
голова ОСОБА_10 мали б розуміти що
позивачі по справі є поважні люди і
висловуватись щодо них публічно в
некоректній формі, подавати неправдиву
інформацію, нічим не підтверджену є
непристойно і незрозуміло.

Крім цього відповідно до ст .42 ЗУ "Про
місцеве самоврядування в Україні"
сільський, селищний, міський голова
забезпечує здійснення у межах наданих
законом повноважень органів
виконавчої влади на відповідній
території, додержання Конституції та
законів України, виконання актів
Президента України та відповідних
органів виконавчої влади; скликає
загальні збори громадян за місцем
проживання.

А згідно ст.74 вище вказаного закону
зазначено, що органи та посадові особи
місцевого самоврядування несуть
відповідальність за свою діяльність
перед територіальною громадою,
державою, юридичними і фізичними
особами. Підстави, види і порядок
відповідальності органів та посадових
осіб місцевого самоврядування
визначаються Конституцією України, цим
та іншими законами.
Стаття 77 ЗУ "Про місцеве
самоврядування в Україні" визначає, що
шкода, заподіяна юридичним і фізичним
особам в результаті неправомірних
рішень, дій або бездіяльності органів
місцевого самоврядування,
відшкодовується за рахунок коштів
місцевого бюджету, а в результаті
неправомірних рішень, дій або
бездіяльності посадових осіб
місцевого самоврядування - за рахунок
їх власних коштів у порядку,
встановленому законом.

Із даних обставин видно, що при наданні
інформації сільським головою ОСОБА_10
щодо діяльності НПП "Гуцульщина"
журналісту газети зобов"язаний був
надати ті факти, які підтверджені
документально, а не висловлювати свою
собисту неприязнь щодо конкретних
осіб.

Також суд звертає увагу і на той факт,
що сільський голова як посадова особа
при виявленні порушень працівниками
парку чи керівництвом зобов"язаний
звернутись до правоохоронних органів
чи інших відомчих організацій щодо
перевірки викладених фактів і тільки
після прийняття рішень з даного
приводу має право на звернення до
засобів масової інформації.

Крім цього згідно представлених рішень
Косівського райсуду від 23.10.2012 року та
від 21.12.2012 року про захист честі та
гідності працівників НПП "Гуцульщина"
щодо ОСОБА_10 вже вживались заходи про
спростування ним неправдивої
інформації та стягувалась моральна
шкода, проте останній і надалі порушує
вказаний закон, та продовжує в адрес
цих людей виражатись некоректно,
неправдиво і не бажає вирішувати своє
право як посадова особа в межах
закону.

Відповідно до ЗУ " Друковані
засоби масової інформації " ст .4
передбачена відповідальність за
порушення положень статті 3 цього
Закону;

До відповідальності за
зловживання свободою діяльності
друкованих засобів масової інформації
нарівні з авторами інформаційних
матеріалів, що порушують цей Закон,
притягаються журналіст редакції, її
редактор (головний редактор) або інші
особи, з дозволу яких ці матеріали були
поширені.
Як встановлено судом що при
публікації заначеної статті автором
ОСОБА_11 не проведено перевірку
інформації яка надана йому
працівниками Пістинської с/ради, чи
відповідає вона дійсності, чи
підтверджена документально і чи
викладена ним інформація не буде
принижувати честь та гідність осіб
яких вона стосусється.

Більше того при подачі до друку даної
статті він взагалі сам належним чином
не перевірив всі осбтавини викладені в
статті, оскільки він повторно видав до
друку у вказаній газеті ще одну статтю
спростування де вказав що помилився і
слова "жуліки" сказано було іншою
особою ОСОБА_14 а не ОСОБА_10 Однак і в
даній статті автор також допускає
неточності і помилки, так як вказує що
цей вислів сказано депутатом с/ради
ОСОБА_14, проте при дослідженнні судом
обставин справи шляхом допиту в
судовому засіданні даного депутата
встановлено що він є ОСОБА_12.

Таким чином при даних обставинах можна
оцінити "правдивість" фактів
викладених автором заначеної статті .

Вимогами ст.16 ЦК України передбачено
що кожна особа має право звернутися до
суду за захистом свого особистого
немайнового або майнового права та
інтересу.

Згідно п.15 Постанови Пленуму ВС України
№1 від 27.02.2009р. "Про судову практику у
справах про захист гідності та честі
фізичної особи, а також ділової
репутації фізичної та юридичної
особи"при розгляді справ зазначеної
категорії суди повинні мати на увазі,
що юридичним складом правопорушення,
наявність якого може бути підставою
для задоволення позову, є сукупність
таких обставин: а) поширення
інформації, тобто доведення її до
відома хоча б одній особі у будь-який
спосіб; б) поширена інформація
стосується певної фізичної чи
юридичної особи, тобто позивача; в)
поширення недостовірної інформації,
тобто такої, яка не відповідає
дійсності; г) поширення інформації, що
порушує особисті немайнові права,
тобто або завдає шкоди відповідним
особистим немайновим благам, або
перешкоджає особі повно і своєчасно
здійснювати своє особисте немайнове
право. Під поширенням інформації слід
розуміти: опублікування її у пресі,
передання по радіо, телебаченню чи з
використанням інших засобів масової
інформації; поширення в мережі
Інтернет чи з використанням інших
засобів телекомунікаційного зв'язку;
викладення в характеристиках, заявах,
листах, адресованих іншим особам;
повідомлення в публічних виступах, в
електронних мережах, а також в іншій
формі хоча б одній особі. Недостовірною
вважається інформація, яка не
відповідає дійсності або викладена
неправдиво, тобто містить відомості
про події та явища, яких не існувало
взагалі або які існували, але відомості
про них не відповідають дійсності
(неповні або перекручені).

Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК
України негативна інформація, поширена
про особу, вважається недостовірною,
якщо особа, яка її поширила, не доведе
протилежного (презумпція
добропорядності). Негативною слід
вважати інформацію, в якій
стверджується про порушення особою,
зокрема, норм чинного законодавства,
вчинення будь-яких інших дій
(наприклад, порушення принципів моралі,
загальновизнаних правил співжиття,
неетична поведінка в особистому,
суспільному чи політичному житті тощо)
і яка, на думку позивача, порушує його
право на повагу до гідності, честі чи
ділової репутації. Спростування
поширеної недостовірної інформації
повинно здійснюватись незалежно від
вини особи, яка її поширила.

А тому із наведених обставин суд
вважає, що інформацію висвітлену в
газеті «За лаштунками» НОМЕР_1 та
НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3 та ІНФОРМАЦІЯ_2,
а саме, - «Це жуліки, - говорить ОСОБА_10
про керівництво НПП «Гуцульщина», -
звичайні жуліки» та «Пеньків там
більше, ніж дерев і це у заповідній
зоні.» І це так Національний парк дбає
про наші ліси, говорить очільник
сільської ради. - У них є своя наукова
рада - з підконтрольних ОСОБА_9 людей, -
розповідає механізм розкрадання лісу, -
вона засідає і визначає які дерева
можна рубати і вирубують їх під
виглядом сухостою» визнати
неправдивою і такою, що принижує честь
і гідність, а також ділову репутацію, як
дорадчого органу при адміністрації НПП
«Гуцульщина»., та слід зобов"язати
відповідачів спростувати її в такий
спосіб .

Крім цього, підлягає до
часткового задоволення і моральна
шкода, оскільки відповідно до ст.23 ЦК
України моральна шкода полягає у
приниженні честі, гідності, а також
ділової репутації фізичної або
юридичної особи. Статтею 280 ЦК України
визначено, що якщо фізичній особі
внаслідок порушення її особистого
немайнового права завдано майнової або
моральної шкоди, ця шкода підлягає
відшкодуванню.

На підставі наведеного, ст.. 23,
277, 280, 1167 ЦК України, Постанова Пленуму
ВС України від 27 лютого 2009 року №1 «Про
судову практику у справах про захист
гідності та честі фізичної особи, а
також ділової репутації фізичної та
юридичної особи», Постанова Пленуму ВС
України від 31.03.1995р. №4 «Про судову
практику в справах про відшкодування
моральної (немайнової) шкоди» та
керуючись ст.. 214-215, 224-226 ЦПК України,
суд,-

в и р і ш и
в:

Позов задоволити частково .

Визнати інформацію
висвітлену в газеті «За лаштунками»
НОМЕР_1 та НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3 та
ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме, - «Це жуліки, -
говорить ОСОБА_10 про керівництво НПП
«Гуцульщина», - звичайні жуліки» та
«Пеньків там більше, ніж дерев і це у
заповідній зоні.» І це так Національний
парк дбає про наші ліси, говорить
очільник сільської ради. - У них є своя
наукова рада - з підконтрольних ОСОБА_9
людей, - розповідає механізм
розкрадання лісу, - вона засідає і
визначає які дерева можна рубати і
вирубують їх під виглядом сухостою»
неправдивою і такою, що принижує честь
і гідність, а також ділову репутацію, як
дорадчого органу при адміністрації НПП
«Гуцульщина».

Зобов»язати відповідачів в
черговому номері даної газети на тих же
сторінках помістити статтю про
спростування вказаної інформації.

Стягунути з ОСОБА_10 на користь
позивачів моральну шкоду в сумі
4000,00грн. Стягунути з редакції газети
«За лаштунками» на користь позивачів
моральну шкоду в сумі 4000,00грн.

Рішення суду вступає в законну силу
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду
може бути подана до
Івано-Франківського Апеляційного суду
через Косівський районний суд протягом
десяти днів з дня його проголошення, а
для осіб, які брали участь у справі, але
не були присутні в судовому засіданні
під час проголошення судового рішення -
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Заяву про перегляд заочного
рішення може бути подано до
Косівського районного суду протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя:
М.І. Крилюк