печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7391/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

04 вересня 2014 року Печерський районний
суд м. Києва

в складі: головуючого судді -
Фаркош Ю.А.,

при секретарі - Дружук Д. І.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної
шкоди заподіяної внаслідок залиття
квартири,

В С Т А Н О В И В :

В березні 2014 ОСОБА_1 звернувся до
Печерського районного суду м. Києва із
позовом до КП «Печерська брама» про
відшкодування матеріальної шкоди
заподіяної внаслідок залиття квартири.

В квітні 2014 позивач уточнив розмір
позовних вимог, а в червні за
клопотанням позивача проведено заміну
неналежного відповідача на ОСОБА_2

У своєму позові ОСОБА_1, згідно
уточнених позовних вимог, просить
стягнути з ОСОБА_2 8 тис. 600 грн.
матеріальної шкоди завданої внаслідок
залиття квартири. В обґрунтування
позовних вимог вказав, що в серпні 2013
року відбулося залиття квартири в якій
він проживає з вище розташованої
квартири власником якої є ОСОБА_2
Оскільки відповідач відмовляється
добровільно відшкодувати завдану
позивачу матеріальну шкоду позивач
просить стягнути її в примусовому
порядку. Крім того позивач просить
стягнути з відповідача оплачені
послуги за складення кошторису
вартості ремонту в розмірі 296 грн.38 коп.

В судове засідання позивач не з"явився,
просив розглядати справу у його
відсутність, позов задовольнити та
вказав, що не заперечує проти заочного
рішення.

Відповідач в судове засідання не
з'явився повторно, про день розгляду
справи повідомлялася за останнім
відомим місцем проживання.

За згодою позивача суд ухвалює рішення
при заочному розгляді справи, що
відповідає положенням ст.224 ЦПК
України.

Суд, дослідивши письмові матеріали
справи, приходить до наступного.

У судовому засіданні встановлено, що
ОСОБА_1 є власником та проживає за
адресою: АДРЕСА_2.

Як вбачається з Акту складеного
працівниками комунального
підприємства по утриманню житлового
господарства Печерського району м.
Києва «Печерська брама» від 07.08.2013 (а.с.
8-9) відбулося залиття квартири позивача
з АДРЕСА_1, що розташовано поверхом вище
та належить відповідачу. Причиною
залиття згідно вищевказаного акту
стало пошкодження електричного
водонагрівача.

У результаті залиття квартири згідно
вищевказаного Акту та доповнення до
нього від 21.11.2013, на час комісійного
обстеження в квартирі позивача
встановлені наступні пошкодження: в
санвузлі спостерігаються вологі сліди
залиття площею близько 2,5 кв. м., також
спостерігається деформація дверної
коробки, на стелі - на стику з»єднання
гіпсокартону спостерігається тріщина
довжиною близько 1,0 м; спостерігається
пошкодження та деформація площею
близько 4,0 м. суцільного ламінату на
підлозі кухні (8,50 кв.м.), кімнати ( 18,9
кв.м.) та коридору ( 4,9 кв.м.).

Згідно зведеного кошторисного
розрахунку вартості ремонту (а.с. 5-6)
вартість ремонту АДРЕСА_2 складає 8 тис.
304 грн. Крім того позивач поніс вимушені
витрати з розроблення кошторисної
документації на ремонтно-будівельні
роботи на суму 296 грн. 38 коп.

Зі змісту ст. 22 ЦК України, особа, якій
завдано збитків у результаті порушення
її цивільного права, має право на їх
відшкодування.

Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода,
завдана неправомірними рішеннями,
діями чи бездіяльністю особистим
немайновим правам фізичної або
юридичної особи, а також шкода , завдана
майну фізичної або юридичної особи,
відшкодовується в повному обсязі
особою, яка її завдала. Особа, яка
завдала шкоди, звільняється від її
відшкодування, якщо вона доведе, що
шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з
урахуванням обставин справи суд може
зобов'язати особу, яка завдала шкоду
майну, відшкодувати її в натурі або
відшкодувати завдані збитки у повному
обсязі. Розмір збитків, що підлягають
відшкодуванню, визначається
відповідно до реальної вартості
втраченого майна на момент розгляду
справи або виконання робіт, необхідних
для відновлення пошкодженої речі.

Частинами 1 та 2 ст. 11 ЦПК України
передбачено, що суд розглядає цивільні
справи не інакше як за зверненням
фізичних чи юридичних осіб, поданим
відповідно до цього Кодексу, в межах
заявлених ними вимог і на підставі
доказів сторін та інших осіб, які
беруть участь у справі. Особа, яка бере
участь у справі, розпоряджається
своїми правами щодо предмета спору на
власний розсуд.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
цього Кодексу.

Належних та допустимих доказів, в
розумінні ст.ст. 58, 59 ЦПК України, на
спростування факту залиття квартири
відповідачем не надано.

З урахуванням наведеного суд приходить
до висновку, що вимога позивача про
стягнення з ОСОБА_2 матеріальної шкоди
завданої внаслідок залиття квартири є
обґрунтованою, доведеною і підлягає
задоволенню.

Враховуючи, що позов підлягає
задоволенню, відповідно до вимог ст. 88
ЦПК України з відповідача підлягають
стягненню 229 грн. 40 коп. витрат з оплати
судового збору.

На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 22, 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст. ст.
10, 11, 60‚ 88, 169, 212, 213, 214, 215, 223 ЦПК України,
суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
відшкодування матеріальної шкоди
заподіяної внаслідок залиття
квартири,- задовольнити повністю

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 8
тис. 600 ( вісім тисяч шістсот) грн.,
завданої матеріальної шкоди внаслідок
залиття квартири.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 229
(двісті двадцять дев'ять) 40 коп.
судового збору.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Печерський районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення.Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти
днів з дня отримання копії цього
рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення,
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку, встановленому
кодексом. У цьому разі строк на
апеляційне оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Суддя
Ю.А.Фаркош