Справа № 186/1887/13-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" серпня 2014 р. Першотравенський
міський суд Дніпропетровської області

в складі: головуючої судді Бондарьової
Г. М.

при секретарі:Кобкі Т.В.

за участю позивачки ОСОБА_2, її
представника ОСОБА_3, представника
відповідача Підгорного В.Ю.,
представника третьої особи Косікової
Н.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Першотравенську
Дніпропетровської області цивільну
справу за позовом ОСОБА_2 до
Комунального закладу «Першотравенська
центральна міська лікарня»
Дніпропетровської обласної
ради»,третя особа Публічне акціонерне
товариство «ДТЕК «Павлоградвугілля»
про визнання недійсним та скасування
рішення та довідки,

встановив:

30 вересня 2013 року позивачка ОСОБА_2
звернулася до Першотравенського
міського суду з позовом до відповідача
Комунального закладу "Першотравенська
центральна міська лікарня"
Дніпропетровської обласної ради" про
визнання недійсним та скасування
рішення та довідки.

В обґрунтування позову зазначила, що з
23 липня 1980 року по 12 листопада 2012 року
вона перебувала в трудових
правовідносинах з ПАТ "ДТЕК
Павлоградвугілля". Під час роботи, 21
березня 2012 року з нею стався нещасний
випадок, що підтверджується доданими
до позову копіями акту спеціального
розслідування нещасного випадку від 02
червня 2012 року та акту про нещасний
випадок, пов'язаний з виробництвом від
02 червня 2012 року.

Висновком МСЕК від 03 вересня 2012 року їй
первинно встановлено 20% втрати
професійної працездатності по
вказаній травмі з наступним
переоглядом 01 вересня 2013 року, що
підтверджується доданою до позову
копією цього висновку МСЕК. Цим
висновком МСЕК їй не була встановлена
група інвалідності та не було
встановлено будь-які обмеження в
роботі.

Після проходження МСЕК 03 вересня 2012
року 04 вересня 2012 року за вих. №583 її
роботодавець ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» направив її на огляд
до лікарсько- консультаційної комісії
КЗ «Першотравенська міська лікарня»
Дніпропетровської обласної ради».

05 вересня 2013 року вона пройшла огляд у
ЛКК відповідача, про що в амбулаторній
картці записано висновок ЛКК №163, копія
якого додана до позову. В цьому
висновку зазначено, що він проводився
на підставі направлення ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» від 04 вересня 2012
року.

12 листопада 2012 року її було звільнено
на підставі п.2 ст.40 КЗпП України в
зв'язку з виявленою невідповідністю
займаній посаді внаслідок стану
здоров'я, що перешкоджає продовженню
даної роботи.

ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в своєму
розпорядженні від 12 листопада 2012 року
№1682-к " 3 особистого складу",
посилається на таку підставу її
звільнення, як медичний висновок -
довідку ЛКК №188 від 05 вересня 2012 року,
видану відповідачем.

Вважає, що відповідачем було
неправомірно складено та направлено до
ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» довідку
ЛКК №188 від 05 вересня 2012 року. Такі
висновки робляться з наступного:
діяльність лікарсько-консультаційної
комісії регулюється Положенням про
експертизу тимчасової
непрацездатності, затверджене наказом
МОЗ України №189 від 09 квітня 2008 року
(надалі - Положення).

З врахуванням п.4.3 цього Положення
лікарсько-консультаційна комісія
закладу охорони здоров'я є третім
рівнем проведення експертизи
тимчасової непрацездатності.

Згідно абз.4 п. 1.3 Положення тимчасова
непрацездатність - це непрацездатність
особи внаслідок захворювання, травми
або з інших причин, що не залежить від
факту втрати працездатності (пологи,
карантин, догляд за хворим тощо), яка
має тимчасовий зворотний характер під
впливом лікування та реабілітаційних
заходів, триває до відновлення
працездатності або встановлення групи
інвалідності, а в разі інших причин - до
закінчення причин відсторонення від
роботи.

Згідно останнього абзацу п.1.3.
Положення обґрунтування тимчасової
непрацездатності в разі
захворюваності та травми - докладне і
зрозуміле формулювання діагнозу
відповідно до виявлених при обстеженні
хворого нозологічної форми
захворювання та травми, характеру та
ступеня порушення функцій органів і
систем, яке дає змогу визначити факт
непрацездатності з урахуванням умов
праці та можливості її виконувати,
терміни непрацездатності, призначити
амбулаторне або стаціонарне лікування,
направити хворого на консультацію,
обстеження, для огляду до МСЕК. Тобто, в
разі проведення експертизи тимчасової
непрацездатності в тому числі на
третьому рівні
лікарсько-консультаційною комісією
закладу охорони здоров'я в обов'язки
останньої також входить обґрунтування
тимчасової непрацездатності у своєму
висновку та встановлення її терміну.

Згідно п. 5.3.3. Положення рішення
(висновок) ЛКК записується в медичну
карту амбулаторного (стаціонарного)
хворого. На виконання вимог цієї норми
відповідач записав рішення (висновок)
ЛКК №163 до її амбулаторної картки,
копія цього висновку додана до позову.

Згідно п.5.3.1. Положення
лікарсько-консультаційна комісія
закладу охорони здоров'я вирішує
питання експертизи тимчасової
непрацездатності за поданням
лікуючого лікаря та завідувача
відділення після особистого огляду та
вивчення даних медичної облікової
документації хворого щодо обстеження,
подальшого лікування, надання
рекомендацій щодо раціонального
працевлаштування та інших питань.

Згідно ч.1, ч.2 ст.32 Конституції України
ніхто не може зазнавати втручання в
його особисте і сімейне життя, крім
випадків, передбачених Конституцією
України. Не допускається збирання,
зберігання, використання та поширення
конфіденційної інформації про особу
без її згоди, крім випадків, визначених
законом, і лише в інтересах
національної безпеки, економічного
добробуту та прав людини.

Згідно п.1 ст.1 Закону України «Про
інформацію»: документ - матеріальний
носій, що містить інформацію, основними
функціями якого є її збереження та
передавання у часі та просторі;
інформація - будь-які відомості та/або
дані, які можуть бути збережені на
матеріальних носіях або відображені в
електронному вигляді.

Згідно ст.11 Закону України «Про
інформацію» інформація про фізичну
особу (персональні дані) - відомості чи
сукупність відомостей про фізичну
особу, яка ідентифікована або може бути
конкретно ідентифікована. Не
допускається збирання, зберігання,
використання та поширення
конфіденційної інформації про особу
без її згоди. До конфіденційної
інформації про фізичну особу належать,
зокрема, дані про її національність,
освіту, сімейний стан, релігійні
переконання, стан здоров'я, а також
адреса, дата і місце народження.

З врахуванням п.1) ч.1 ст.6 Закону України
«Про доступ до публічної інформації»
конфіденційна інформація відноситься
до інформації з обмеженим доступом і не
може видаватись на запит підприємства,
зокрема з закладу охорони здоров'я її
роботодавцеві.

Відповідно до вимог ст.11 Закону України
«Про інформацію, ст.14 Закону України
«Про захист персональних даних» не
допускаються збирання, зберігання,
використання та поширення
конфіденційної інформації про особу
без її згоди.

Рішенням Конституційного суду України
у справі за конституційним поданням
Жашківської районної ради Черкаської
області щодо офіційного тлумачення
положень частин першої, другої статті
32, частини другої, третьої статті 34
Конституції України від 20 січня2012 року
№2-рп/2012 (справа №1-9/2012) надано офіційне
тлумачення які дані про фізичну особу є
конфіденційними. Зокрема, персональні
дані про особу щодо стану здоров'я є
конфіденційною інформацією.

Враховуючи вказані правові норми
довідка ЛКК №188 від 05 вересня 2012 року
містить в собі конфіденційну
інформацію про стан її здоров'я і не
може розповсюджуватись без її згоди, в
тому числі її роботодавцю. Без її згоди
було розповсюджено конфіденційну
інформацію про стан її здоров'я. Тому
використання незаконно отриманої
інформації про стан її здоров'я є
незаконним.

З врахуванням наведених посилань на
правові норми Положенням про
експертизу тимчасової
непрацездатності, затверджене наказом
МОЗ України №189 від 09 квітня 2008 року,
відповідач при проведенні ЛКК за її
участі 05 вересня 2012 року вчинив такі
порушення: в супереч п.5.3.1. Положення
провів її огляд не на підставі подання
лікуючого лікаря та завідуючого
відділення, а на підставі направлення
ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 04
вересня 2013 року за вих. №583; всупереч
вимогам п. 5.3.3. Положення склав довідку
№188 від 05 вересня 2012 року, хоча висновок
записується лише у амбулаторну картку;
всупереч вимогам Положення зазначив в
довідці №188 від 05 вересня 2012 року
відомості, які не відповідають змісту
результатів огляду ЛКК, зазначеним в її
амбулаторній картці, а саме: в довідці
ЛКК №188 зазначено, строк 1 рік, хоча саме
у первинному висновку ЛКК №163 в
порушення абз.4, останнього абзацу п.1.3
Положення про експертизу тимчасової
непрацездатності, затвердженого
наказом МОЗ України №189 від 09 квітня 2008
року термін непрацездатності не
встановлений; а якщо такий термін не
встановлено саме ЛКК і не зазначено у
висновку в амбулаторній картці, це
означає, що в довідці №188 цей термін
вказано безпідставно; в довідці ЛКК
№188 зазначено «освидетельствован во
МСЕК 03 вересня 2012 року, хоча саме у
первинному висновку ЛКК №163
безпідставно є посилання на огляд в
Павлоградський МСЕК 03 вересня 2012 року.
Відповідач в порушення вимог Закону
України «Про інформацію», Закону
України «Про доступ до публічної
інформації», Закону України «Про
захист персональних даних»
неправомірно без її згоди поширив
інформацію про стан її здоров'я, а саме:
направив до «ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» довідку ЛКК №188 від
05 вересня 2013 року.

Згідно п.2 ч.2 ст.23 ЦК України моральна
шкода полягає у душевних стражданнях,
яких фізична особа зазнала у зв'язку з
протиправною поведінкою щодо неї
самої, членів її сім'ї чи близьких
родичів. Згідно ч.1 ст.23 ЦК України особа
має право на відшкодування моральної
шкоди, завданої внаслідок порушення її
прав. Згідно ч.1 ст.1167 ЦК України
моральна шкода, завдана фізичній або
юридичній особі неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю,
відшкодовується особою, яка її завдала.
Внаслідок неправомірних дій
відповідача, особливо в частині
поширення без її згоди інформації про
стан її здоров'я вона зазнала великих
моральних страждань. Спричинену
неправомірними діями відповідача
моральну шкоду вона оцінює 10 000 грн.
Фактично спірні правовідносини
випливають з трудових правовідносин,
бо проходження ЛКК у відповідача
здійснювалось на підставі направлення
ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» № 583 від 04
вересня 2012 року, і на підставі спірного
висновку ЛКК її було звільнено з роботи
12 листопада 2012 року розпорядженням від
12 листопада 2012 року №1682-к «З особистого
складу». Вирішення цього спору
фактично впливає на її поновлення на
роботі. Зараз вона ніде не працює.

Просить суд визнати рішення (висновок)
лікарсько-консультаційної комісії
Комунального закладу «Першотравенська
центральна міська лікарня»
Дніпропетровської обласної ради» від 05
вересня 2012 року №163 недійсним та
скасувати його; визнати письмову
довідку №188 від 05 вересня 2012 року про
рішення (висновок) проходження нею
лікарсько-консультаційної комісії від
05 вересня 2012 року відповідача від 05
вересня 2012 року №163 недійсною та
скасувати її; стягнути з відповідача 10
000 грн. в рахунок відшкодування
моральної шкоди.

Позивачка та її представник в судовому
засіданні повністю підтримали
заявлені позовні вимоги,просять їх
задовольнити.

Відповідач у справі Комунальний заклад
«Першотравенська центральна міська
лікарня»Дніпропетровської обласної
ради» позов не визнав,надавши суду
заперечення у справі,які підтримав у
суді їх представник,посилаючись на
те,що у своїй позовній заяві позивач
стверджує, що лікарнею: « 05.09.2013 року
було неправомірно складено та
направлено до ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» довідку ЛКК
№188,довідка ЛКК містить в собі
конфіденційну інформацію про стан
здоров'я і не може розповсюджуватись
без її згоди в тому числі роботодавцю».
Також позивач стверджує, що без її
згоди було розповсюджено
конфіденційну інформацію про стан її
здоров'я і саме тому використання
незаконно отриманої інформації про
стан здоров'я позивача є незаконним».

Вважають позовну заяву
необґрунтованою, а самі позовні вимоги
є такими, що не підлягають задоволенню
з огляду на наступне.

-Вважають необгрунтованим посилання
позивача на те, що відповідач всупереч
п.5.3.1. Положення про експертизу
тимчасової непрацездатності провів її
огляд не на підставі подання лікуючого
лікаря та завідувача відділення, а на
підставі направлення ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» від 04.09.2013 року за
вих..№583 та всупереч вимогам п.5.3.3.
Положення склав довідку №188 від 05.09.2013
року, хоча висновок записується лише у
амбулаторну картку,оскільки між КЗ
«Першотравенська центральна міська
лікарня» ДОР» та ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» на протязі кількох
років укладаються договори про
обслуговування працівників
структурних підрозділів ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» за територіальним
принципом. Тому працівники структурних
підрозділів мають право на лікування в
будь-яких медичних закладах України за
своїм вибором, але переважне право
надавати рекомендації щодо можливості
(неможливості) виконувати певну роботу
має право лікарсько-консультативна
комісія лікувально-профілактичного
закладу за яким закріплено
підприємство. Відповідно до наказу МОЗ
України № 420 від 05.06.2012р. «Про
затвердження Порядку та Критеріїв
встановлення медико-соціальними
експертними комісіями ступеня стійкої
втрати професійної працездатності у
відсотках працівникам, яким заподіяно
ушкодження здоров'я, пов'язане з
виконанням трудових обов'язків: «п.2.13.5.
При не встановленні інвалідності
потерпілому на виробництві, якщо він
може у звичайних виробничих умовах
виконувати професійну працю з помірним
або незначним зниженням складності
робіт, або із зменшенням обсягу
виконуваної роботи, або при зміні умов
праці, що призводять до зниження
заробітку, або якщо виконання його
професійної діяльності вимагає
більшого навантаження, ніж раніше,
відсотки втрати професійної
працездатності не повинні
перевищувати 25 відсотків». Оскільки,
позивачу встановлено 20% втрати
працездатності, вона може виконувати
свою роботу з обмеженнями, які
зазначені в наказі МОЗ України №246 від
21.05.2007року «Про затвердження Порядку
проведення медичних оглядів
працівників певних категорій». Саме
для отримання рекомендацій стосовно
наявності (відсутності) будь-яких
обмежень виконання роботи своїм
працівником, адміністрація ПСП «шахта
Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» звернулася до
лікарні за якою воно закріплено. Так як
травма позивача підлягає лікуванню та
нагляду лікарем-невропатологом, саме
лікар невропатолог на правах лікуючого
лікаря, оглянувши позивача та детально
вивчивши медичну документацію, яку
позивач надала лікарю, подав на розгляд
лікарсько-консультативної комісії
необхідні медичні документи та після
огляду позивача на ЛКК, комісією
колегіально було надано рекомендації
щодо раціонального працевлаштування,
зроблено відповідний запис в
амбулаторну картку.

Крім того відповідно до п.6.1. Договору
про надання послуг (медогляди)лікарня,
як виконавець, несе відповідальність
за якість медоглядів і достовірність
медичних висновків, об'єктивність
оцінки стану здоров'я працівників
замовника, невідповідність медичного
виводу фактичному стану здоров'я
працівника…». Саме тому було надано
письмову відповідь на офіційний запит
ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ш-та
«Дніпровська» від 04.09.2013року №583.

Вважають також необґрунтованими
посилання позивача на те,що всупереч
вимогам Положення відповідач зазначив
у довідці №188 від 05.09.2012 року відомості,
які не відповідають змісту результатів
огляду ЛКК, зазначеним в її
амбулаторній картці, а саме:

- в довідці ЛКК №188 зазначено строк 1
рік, хоча саме у первинному висновку
ЛКК № 163 в порушення абз.4, останнього
абзацу п.1.3. Положення про експертизу
тимчасової непрацездатності,
затвердженого наказом МОЗ України №189
від 09.04.2008 року термін непрацездатності
не встановлений; а якщо такий термін не
встановлено саме ЛКК і не зазначено у
висновку в амбулаторній картці, це
означає, що в довідці №188 цей термін
вказано безпідставно;

- в довідці ЛКК №188 зазначено
«освидетельствован во МСЕК 03.09.2012 року,
хоча саме у первинному висновку ЛКК №163
безпідставно є посилання на огляд в
Павлоградській МСЕК 03.09.2012
року.,оскільки позивач пройшла огляд у
МСЕК, МСЕК встановила термін втрати
працездатності 1 рік, про що зазначено у
виписці із акту огляду МСЕК від 03.09.2012
року № 076526. Саме тому у довідці ЛКК №188
від 05.09.2012року, наданій ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля», зазначено строк - 1
рік, що на думку відповідача неможливо
вважати порушенням.

Також відповідач вважає
необґрунтованим посилання позивача на
те,що відповідач в порушення вимог
закону України «Про інформацію»,
Закону України «Про доступ до
публічної інформації», Закону України
«Про захист персональних даних»
неправомірно без моєї згоди поширив
інформацію про стан її здоров'я, а саме
направив до ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» довідку ЛКК №188 від
05.09.2013 року.

Дані твердження позивача вважають
такими,що не відповідають дійсності та
вводять суд в оману, оскільки при
направленні запиту ПСП «шахта
Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» зазначено, що
позивач отримала виробничу травму
27.03.2012р. про що складено акт №9 від
02.06.2012р. п.п.6,9 вищезазначеного акту
містять інформацію стосовно діагнозу
згідно з листком непрацездатності,
який було видано Тернівською міською
лікарнею №916811 від 03.04.2012 року.
Враховуючи вищевикладене ними було
надано інформацію, яка вже достеменно
була відома роботодавцю, ПСП «шахта
Дніпровська» «ДТЕК Павлоградвугілля».

Відповідач також вважає,що відсутня
моральна шкода позивачу з боку
лікарні.Також не можуть залишити без
уваги та не внести заперечення щодо
оцінки позивачем моральної шкоди у
розмірі 10000,00 гривень та її існування
взагалі.

Питання правильного вирішення судом
справ про відшкодування моральної
шкоди неодноразово розглядалися
Верховним Судом України, що випливає з
численної практики та знайшло своє
відображення в Постанові Пленуму
Верховного Суду України від 31.03.95 року
№ 4 «Про судову практику в справах про
відшкодування моральної (немайнової)
шкоди» (далі - Пленум ВСУ № 4).

Так згідно до п.4 вищевказаної
постанови відповідно до ст. 119 ЦПК у
позовній заяві про відшкодування
моральної (немайнової) шкоди має бути
зазначено в чому полягає ця шкода,
якими неправомірними діями чи
бездіяльністю її заподіяно позивачеві,
з яких міркувань вона виходила,
визначаючи розмір шкоди та якими
доказами це підтверджується. При
недотриманні цих вимог настають
наслідки передбачені ст..121 ЦПК.

Як зазначено в позові, позивач
звернулась за вирішенням спору, який
випливає з трудових правовідносин між
позивачем та ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля». З п.5 Пленуму ВСУ №4
вбачається, що в обов'язковому
з'ясуванні при вирішенні спору про
відшкодування моральної (немайнової)
шкоди підлягають: наявність такої
шкоди, протиправність діяння її
заподіювача, наявність причинного
зв'язку між шкодою і протиправним
діянням заподіювача та вини останнього
в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен
з'ясувати, чим підтверджується факт
заподіяння позивачеві моральних чи
фізичних страждань, за яких обставин чи
якими діями (бездіяльністю) вони
заподіяні, в якій грошовій сумі та чи в
якій матеріальній формі позивач оцінює
заподіяну шкоду та з чого він при цьому
виходить, а також інші обставини які
мають значення для вирішення спору.

Вищевказані тлумачення Верховного
Суду України роблять неможливим
задоволення позову про стягнення
моральної шкоди без встановлення судом
необхідних фактів та обставин, а саме
наявність моральної шкоди, протиправна
поведінка заподіювача, докази на
підставі яких можна зробити такі
висновки, та причинно-наслідковий
зв'язок між протиправними діями та
шкодою. Проте, обставини, викладені
позивачем, не відповідають таким, що
зумовлюють наявність усіх
вищевказаних умов.

Отже, враховуючи все вищенаведене,
вважають позовні вимоги
необґрунтованими та просять позовну
заяву ОСОБА_2 до Комунального закладу
«Першотравенська центральна міська
лікарня» Дніпропетровської обласної
ради» про визнання недійсним та
скасування рішення та довідки
залишити без задоволення.

Представник третьої особи надала суду
заперечення проти позову,які
підтримала у суді, посилаючись на те, що
розпорядженням ВСП «Шахта
Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» № 1682-к від 12
листопада 2012 року "З особистого складу"
ОСОБА_2 була звільнена по п. 2 ст.40 КЗпП
України, у зв'язку з невідповідністю
працівника займаної посади, що
виявилася, внаслідок стану здоров'я за
згодою профспілкового органу,
відповідно до вимог ст. 43 КЗпП України.

Однією із підстав звільнення ОСОБА_2 з
ВСП «Шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» є довідка ЛКК № 188
від 05 вересня 2012 року, видана КЗ
«Першотравенська центральна міська
лікарня» ДОР, (якою позивачці були
протипоказані: нічні зміни, психо -
емоційні навантаження, шкідливі
виробничі чинники), яка являється
предметом даного спору та оскаржується
позивачем.

Не погодившись зі своїм звільненням та
скориставшись своїм правом, 11 грудня 2012
року ОСОБА_2 звернулась до
Тернівського міського суду
Дніпропетровської області з позовом до
ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», треті
особи: Первинна профспілкова
організація ВСП «Шахта Дніпровська»
ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» обласного
об'єднання Незалежних профспілок
гірників Західного Донбасу, Обласна
медико-соціальна експертна комісія № 5,
Павлоградська медико-соціальна
експертна комісія, Комунальний заклад
«Першотравенська центральна міська
лікарня» «ДОР», Комунальний заклад
«Тернівська центральна міська
лікарня» «ДОР» про поновлення на
роботі. В своїй позовній заяві ОСОБА_2,
як одним із доводів незаконного
звільнення її з роботи, посилається на
те, що КЗ «Першотравенська центральна
міська лікарня» ДОР» надав ВСП «Шахта
Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» конфіденційну
інформацію про стан її здоров'я у
вигляді довідки ЛКК № 188 від 05 вересня
2012 року, чим порушив ЗУ «Про
інформацію», ЗУ «Про доступ до
публічної інформації», ЗУ «Про захист
персональних даних». Також, в своїй
позовній заяві про поновлення на
роботі, позивачка посилається на
порушення «Положення про експертизу
тимчасової непрацездатності»
затвердженої наказом МОЗ України № 189
від 09 квітня 2008 року у вигляді
невідповідності довідки ЛКК № 188 від 05
вересня 2012 року рішенню (висновку) ЛКК
№ 163 від 05 вересня 2012 року з боку КЗ
«Першотравенська центральна міська
лікарня» ДОР».

29 березня 2013 року Тернівським міським
судом Дніпропетровської області в
задоволенні позовних вимог про
поновлення на роботі - було відмовлено.
Рішенням суду не встановлено факту
порушень вимог законодавства про
інформацію, щодо розголошення
відомостей про стан здоров'я ОСОБА_2
(копія якого знаходиться в матеріалах
справи). Не погодившись з рішенням
Тернівського міського суду
Дніпропетровської області від 29
березня 2013 року, ОСОБА_2 оскаржила його
до апеляційного суду
Дніпропетровської області. В своїй
апеляційний скарзі ОСОБА_2
посилається на порушення норм
матеріального та процесуального права,
а саме: що КЗ «Першотравенська
центральна міська лікарня» ДОР» надав
ВСП «Шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» конфіденційну
інформацію про стан її здоров'я у
вигляді довідки ЛКК № 188 від 05 вересня
2012 року, чим порушив ЗУ «Про
інформацію», ЗУ «Про доступ до
публічної інформації», ЗУ «Про захист
персональних даних». Також на
порушення «Положення про експертизу
тимчасової непрацездатності»
затвердженої наказом МОЗ України № 189
від 09 квітня 2008 року у вигляді
невідповідності довідки ЛКК № 188 від 05
вересня 2012 року рішенню (висновку) ЛКК
№ 163 від 05 вересня 2012 року.

03 липня 2013 року колегія суддів судової
палати у цивільних справах
апеляційного суду Дніпропетровської
області в своїй ухвалі прийшли до
висновку, що приведені в апеляційній
скарзі доводи апелянта не можуть бути
прийняті до уваги, оскільки вони
зводяться до переоцінки доказів і
незгоди з висновками суду по їх оцінці
та особистого тлумачення апелянтом
норми права. Відповідно ж до ст. 212 ЦПК
України виключне право оцінки доказів
належить суду, який має оцінювати
докази за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному та об'єктивному
розгляді в судовому засіданні всіх
обставин справи в їх сукупності,
керуючись законом.

Встановивши факти та зумовлені ними
правовідносини, суд 1 інстанції
правильно застосував правові норми та
ухвалив правильне по суті рішення,
підстав для скасування якого колегія
суддів не знаходить.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України,
рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги, рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

В даному випадку, рішення Тернівського
міського суду від 29 березня 2013 року про
відмову у позовним вимогах ОСОБА_2
набрало законної сили 03 липня 2013 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 61 ЦПК України,
обставини, встановлені судовим
рішенням у цивільній, господарській
або адміністративній справі, що
набрало законної сили, не доказуються
при розгляді інших справ, у яких беруть
участь ті самі особи або особа, щодо
якої встановлено ці обставини.

Вважає позовні вимоги позивачки
необґрунтованими,просить у їх
задоволенні відмовити.

Заслухавши пояснення сторін,їх
представників,вивчивши матеріали
справи, суд вважає ,що позов ОСОБА_2, в
межах заявлених нею позовних вимог, не
підлягає задоволенню виходячи з
наступного:

Згідно ст.2 ЦПК України, провадження
в цивільних справах здійснюється
відповідно до законів, чинних на час
виникнення окремих процесуальних дій,
розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна
особа має право в порядку,
встановленому цим кодексом, звернутися
до суду за захистом порушених або
оспорюваних прав, свобод та інтересів.

Ст.4 ЦПК України закріплено, що
здійснюючи правосуддя, суд захищає
права, свободи та інтереси фізичних
осіб, права та інтереси юридичних осіб,
державні та суспільні інтереси у
спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст.ст.10,11 ЦПК України
суд розглядає цивільні справи не
інакше, як за зверненням фізичних чи
юридичних осіб, поданим відповідно до
цього Кодексу, в межах заявлених ними
вимог і на підставі доказів сторін та
інших осіб, які беруть участь у справі.
Кожна сторона зобов»язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно ст.57 ЦПК України доказами є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких суд встановлює наявність або
відсутність обставин, що обґрунтовують
вимоги і заперечення сторін, та інших
обставин, які мають значення для
вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі
пояснень сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема, звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

Згідно ст.58 ЦПК України належними є
докази, які містять інформацію щодо
предмета доказування. Сторони мають
право обгрунтовувати належність
конкретного доказу для підтвердження
їхніх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.60 ЦПК України,
кожна сторона зобов»язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
цього Кодексу,докази подаються
сторонами та іншими особами, які беруть
участь у справі.

Вирішуючи заявлений позов ОСОБА_2 по
суті , в межах заявлених позовних вимог
,суд приходить до наступного:

Згідно ст.43 Конституції України кожен
має право на належні, безпечні і
здорові умови праці. Використання
праці жінок і неповнолітніх на
небезпечних для їхнього здоров»я
роботах забороняється.

Відповідно до ч.3 ст.5 Закону України
«Про охорону праці» працівникові не
може пропонуватися робота, яка за
медичним висновком протипоказана йому
за станом здоров»я.

Згідно ч.3 ст.9 Закону України «Про
охорону праці» за працівниками, які
втратили працездатність у зв»язку з
нещасним випадком на виробництві або
професійним захворюванням,
зберігаються місце роботи (посада) та
середня заробітна плата на весь період
до відновлення працездатності або до
встановлення стійкої втрати
професійної працездатності. У разі
неможливості виконання потерпілим
попередньої роботи проводяться його
навчання і перекваліфікація, а також
працевлаштування відповідно до
медичних рекомендацій.

Згідно ч. 1 ст.13 Закону України «Про
охорону праці» роботодавець
зобов»язаний створити на робочому
місці в кожному структурному
підрозділі умови праці відповідно
до нормативно-правових актів, а
також забезпечити додержання вимог
законодавства щодо прав працівників у
галузі охорони праці.

Згідно ст.14 Закону Україн «Про
охорону праці» працівник зобов»язаний
дбати про особисту безпеку і здоров»я,
а також про безпеку і здоров»я
оточуючих людей в процесі виконання
будь-яких робіт чи під час перебування
на території підприємства; проходити у
встановленому законодавством порядку
попередні та періодичні медичні
огляди. Працівник несе безпосередню
відповідальність за порушення
зазначених вимог.

Відповідно до ст.17 Закону України
«Про охорону праці» роботодавець
зобов'язаний за свої кошти
забезпечити фінансування та
організувати проведення
попереднього (під час прийняття на
роботу) і періодичних (протягом
трудової діяльності) медичних оглядів
працівників, зайнятих на роботах, де
є потреба у професійному доборі.
Медичні огляди проводяться
відповідними закладами охорони
здоров»я, працівники яких несуть
відповідальність згідно із
законодавством за відповідність
медичного висновку фактичному стану
здоров»я працівника. Порядок
проведення медичних оглядів
визначається центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
формування державної політики у сфері
охорони здоров»я.

Роботодавець має право в
установленому законом порядку
притягнути працівника, який
ухиляється від проходження
обов'язкового медичного огляду, до
дисциплінарної відповідальності, а
також зобов'язаний відсторонити його
від роботи без збереження заробітної
плати.

Роботодавець зобов'язаний забезпечити
за свій рахунок позачерговий медичний
огляд працівників за своєю
ініціативою, якщо стан здоров»я
працівника не дозволяє йому виконувати
свої трудові обов'язки.

Згідно ч.1, ч.2 ст.32 Конституції України
ніхто не може зазнавати втручання в
його особисте і сімейне життя, крім
випадків, передбачених Конституцією
України. Не допускається збирання,
зберігання, використання та поширення
конфіденційної інформації про особу
без її згоди, крім випадків, визначених
законом, і лише в інтересах
національної безпеки, економічного
добробуту та прав людини.

Згідно ч.2 ст.6 Закону України «Про
інформацію» право на інформацію може
бути обмежене законом в інтересах
національної безпеки, територіальної
цілісності або громадського порядку, з
метою запобігання заворушенням чи
злочинам, для охорони здоров'я
населення, для захисту репутації або
прав інших людей,

для запобігання розголошенню
інформації, одержаної конфіденційної,

або для підтримання авторитету і
неупередженості правосуддя.

Згідно з абзацом першим ч.2 ст.7
Закону України «Про інформацію» ніхто
не може обмежувати права особи у
виборі форм і джерел одержання
інформації, за винятком випадків,
передбачених законом.

В судовому засіданні встановлено,
що позивач працювала у відділі АСУП
ВСП «Шахта «Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
«Павлоградвугіллля» на різних посадах
з 23.07.1980 року по 12.11.2012 року, зокрема з
01.06.2007 року та до моменту звільнення на
посаді табельника з повним робочим
днем .

(а.с.8,9).

21.03.2012 року з позивачем стався
нещасний випадок на виробництві
внаслідок порушення останньою вимог
«Інструкції з охорони праці
табельника», що підтверджується копією
акту форми Н-1 та копією акту форми Н-5
(а.с.16-19), в результаті якого позивач
отримала закриту черепно-мозкову
травму,струс головного мозку згідно
зазначеного в п.п.6,9 Акту форми Н-1
діагнозу відповідно до листка
непрацездатності № 916811 від 03.04.2012 року
виданого КЗ «Тернівська центральна
міська лікарня» Дніпропетровської
обласної ради» 03.04.2012 року за місцем
проживання позивача.(а.с.16-19).

За наслідками вищезазначеного
нещасного випадку, позивач отримала
ушкодження здоров»я, перебувала на
лікуванні та була направлена на МСЕК.

За результатами огляду в обласній
МСЕК № 5 згідно виписки з акту огляду
МСЕК серії 10 ААА № 076526 від 03.09.2013 року
позивачеві було первинно встановлено 20
% втрати професійної працездатності
без встановлення групи інвалідності з
переоглядом 03.09.2013 року,тобто на
1(один)рік.

(а.с.14).

У пункті 29.1 Акту огляду Обл.МСЕК № 5 від
03.09.2012 року № 1063 ОСОБА_2 про результати
визначення ступеня втрати професійної
працездатності 20% зазначено висновок
про умови і характер праці-обмеження в
праці по лінії ЛКК.

(а.с.____)

Обласною МСЕК № 5 було направлено
повідомлення до лікувального закладу
за місцем проживання позивача - до
комунального закладу «Тернівська
центральна міська лікарня»
Дніпропетровської обласної ради» про
те, що позивачеві рекомендовано з
соціально-трудової реабілітації
працеобмеження по лінії ЛКК (а.с.159-161)

На виконання вимог Закону України «Про
охорону праці» та прийнятих відповідно
до положень цього закону нормативних
актів за підписом заступника директора
ВСП «Шахта «Дніпровська» з охорони
праці 04.09.2012 року за вих. № 583 позивачеві
було видано під розпис направлення до
ЛКК комунального закладу
«Першотравенська центральна міська
лікарня» Дніпропетровської обласної
ради», з яким відповідачем ПАТ «ДТЕК
«Павлоградвугілля» було укладено
договір на надання медичної допомоги
цеховими лікарськими дільницями для
видачі рекомендацій по
працевлаштуванню у зв'язку з тим,що
ОСОБА_2 встановлено стійку втрату
професійної працездатності 20% по
травмі 21 березня 2012 року згідно Акту
форми Н-1 № 9 від 02.06.2012 року згідно
довідки облМСЕК № 5 м.Дніпропетровська
від 03.09.2012 року. (а.с.13).

Згідно «Порядку встановлення
медико-соціальними експертними
комісіями ступеня стійкої втрати
професійної працездатності у
відсотках працівникам, яким заподіяно
ушкодження здоров'я, пов'язане з
виконанням трудових обов'язків»
затвердженого наказом Міністерства
охорони здоров»я України від 05.06.2012
року № 420, та зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України: -п.п.2.13.5.
при невстановленні інвалідності
потерпілому на виробництві, якщо він
може у звичайних виробничих умовах
виконувати професійну працю з помірним
або незначним зниженням складності
робіт, або із зменшенням обсягу
виконуваної роботи, або при зміні умов
праці, що призводять до зниження
заробітку, або якщо виконання його
професійної діяльності вимагає
більшого навантаження, ніж раніше,
відсотки втрати професійної
працездатності не повинні
перевищувати 25 відсотків; - п.2.5. При
неможливості виконання роботи
попередньої складності потерпілий
переводиться на роботу меншої
складності відповідно до видів робіт з
оптимальним або допустимим фізичним,
нервово-емоційним навантаженням, що не
містить протипоказань і відповідає
клініко-функціональним можливостям
потерпілого для її виконання.

Саме для отримання рекомендацій
стосовно наявності (відсутності)
будь-яких обмежень виконання роботи
своїм працівником, адміністрація ПСП
«шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» відповідно до вимог
законів про охорону праці 04.09.2012 року
обґрунтовано звернулася до лікарні, за
якою закріплено підприємство. Після
огляду ОСОБА_2 лікарем невропатологом
на правах лікуючого лікаря, та вивчення
наданої нею медичної документації ,
документи були направлені на розгляд
лікарсько-консультативної комісії де
після огляду позивача на ЛКК, комісією
колегіально було надано рекомендації
щодо раціонального працевлаштування
позивача з протипоказаннями роботи в
нічні зміни, психо-емоційним
навантаженням, про що зроблено
відповідний запис в амбулаторну картку
за № 163 від 05.09.2012 року, де помилково
зазначено про огляд ОСОБА_2 раніше
Павлоградською МСЕК,замість облМСЕК №
5,що суд вважає механічною помилкою,яка
не має суттєвого значення для
вирішення спору. (а.с.11,12)

Після чого відповідно до вимог законів
про охорону праці та договору про
надання послуг (медогляди)лікарня, як
виконавець,який відповідно до вимог
закону несе відповідальність за якість
медоглядів і достовірність медичних
висновків, об'єктивність оцінки стану
здоров'я працівників замовника,
невідповідність медичного висновку
фактичному стану здоров'я
працівника,надала письмову довідку ЛКК
комунального закладу «Першотравенська
центральна міська лікарня»
Дніпропетровської обласної ради» на
офіційний запит ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» ш-та «Дніпровська»
від 04.09.2013року №583 за № 188 від 05.09.2012
року про обмеження у праці ОСОБА_2 на
строк 1 рік відповідно до висновку
ОБлМСЕК № 5 від 03.09.2012 року про 20%
стійкої втрати профпрацездатності
ОСОБА_2 строком саме на 1(один)рік,що
суд не вважає за порушення,у зв»язку з
тим,що ОСОБА_2 протипоказані нічні
зміни,психо-емоційні навантаження.

(а.с.10)

Тому суд вважає необґрунтованими
посилання позивача на те,що всупереч
вимогам Положення відповідач зазначив
у довідці №188 від 05.09.2012 року відомості,
які не відповідають змісту результатів
огляду ЛКК, зазначеним в її
амбулаторній картці за № 163 від 05.09.2012
року,зокрема в частині зазначення у
довідці ЛКК № 188 від 05.09.2012 року терміну
непрацездатності на 1 рік,оскільки
зазначений термін 1 рік обґрунтовано
зазначений ЛКК у довідці в межах дії
довідки облМСЕК № 5 від 03.09.2012 року про
встановлення ОСОБА_2 20% стійкої втрати
професійної працездатності саме на
один рік до її переогляду 03.09.2013
року.Зазначена довідка видана
колегіально головою та членами ЛКК та
ними підписана.(а.с.10)

Також суд вважає необґрунтованим
посилання позивача на те, що відповідач
в порушення вимог закону України «Про
інформацію», Закону України «Про
доступ до публічної інформації»,
Закону України «Про захист
персональних даних» неправомірно без
її згоди поширив інформацію про стан
її здоров'я, а саме направив до ПАТ
«ДТЕК Павлоградвугілля» довідку ЛКК
№188 від 05.09.2013 року.

Дані твердження позивача суд вважає
необґрунтованими, оскільки при
направленні запиту ПСП «шахта
Дніпровська» ПАТ «ДТЕК
Павлоградвугілля» зазначено, що
позивач отримала виробничу травму
27.03.2012р. про що складено акт №9 від
02.06.2012р. п.п.6,9 вищезазначеного акту
містять інформацію стосовно діагнозу
згідно з листком непрацездатності,
який було

видано Тернівською міською лікарнею
№916811 від 03.04.2012 року. Враховуючи
вищевикладене відповідачем було
надано інформацію, яка вже достеменно
була відома роботодавцю, ПСП «шахта
Дніпровська» «ДТЕК
Павлоградвугілля»,яке являлось
володільцем зазначеної інформації,та
яке повинно було згідно вимог законів
про охорону праці отримати від ЛКК
лікарського закладу висновок про
наявність чи відсутність обмежень в
праці відносно ОСОБА_2,яка отримала
травму у них на підприємстві та згідно
висновку облМСЕК відносно якої
зазначено про встановлення обмежень у
праці по лінії ЛКК.

Огляд в КЗ «Першотравенська центральна
міська лікарня» Дніпропетровської
обласної Ради» ОСОБА_2 проходила
добровільно, направлення отримала під
розпис у працівника шахти. У разі, коли
б вона відмовилася проходити ЛКК саме
там, її було б відсторонено від роботи
до того часу, коли б вона пройшла ЛКК в
іншому медичному закладі.

На підставі огляду ЛКК КЗ
«Першотравенська центральна міська
лікарня «Дніпропетровської обласної
ради» від 05.09.2012 року ОСОБА_2 було
зазначено висновок № 163 від 05.09.2012 року
у її амбулаторній карті про обмеження у
праці, на підставі якого на адресу
працедавця було направлено довідку №
188 від 05.09.2012 року відповідно до змісту
висновку ЛКК № 163 від 05.09.2012
року,зазначеного у амбулаторній карті
ОСОБА_2 строком на 1 рік відповідно до
висновку облМСЕК № 5 від 03.09.2012
року,яким ОСОБА_2 встановлено 20 %
стійкої втрати профпрацездатності
строком саме на 1(один) рік .

Таким чином, аналізуючи досліджені в
судовому засіданні докази, надані

сторонами, в межах заявлених позовних
вимог, та вищезазначені вимоги закону,
суд приходить до висновку про те, що
дії відповідача по огляду позивача
лікарем невропатологом,а потім ЛКК КЗ
«Першотравенська центральна міська
лікарня»Дніпропетровської обласної
ради»,зазначення висновку ЛКК в
амбулаторній карті ОСОБА_2за № 163 від 05
.09.2012 року,зазначення в довідці № 188 від
05.09.2012 року на адресу підприємства
висновку ЛКК відповідно до змісту
висновку ЛКК № 163 від 05.09.2012 року та про
строк дії висновку 1(один)рік та
направленні довідки на його запит
підприємству ,де отримала травму
позивач,не суперечать вимогам КЗпП
України,Закону України «Про охорону
праці» та не суперечать вимогам Закону
України «Про інформацію»,Закону
України «Про доступ до публічної
інформації» та Закону України «Про
захист персональних даних».

При цьому, враховуючи специфіку
організації роботи відповідача, яке є
підприємством вугільної
промисловості, а також те, що робота
позивача була пов'язана з
безпосереднім контролем за спуском та
підйомом з шахти працівників
підприємства, задіяних до виконання
підземних робіт, тобто забезпеченням
охорони праці при проведенні
небезпечних підземних робіт,
відсутність висновку ЛКК про наявність
чи відсутність обмеження у праці
позивача у зв'язку зі стійкою втратою
нею 20% профпрацездатності за займаною
посадою згідно п.29.1 Акту огляду
облМСЕК № 5 від 03.09.2012 року було б грубим
порушенням законодавства про охорону
праці з боку відповідних посадових
осіб підприємства та лікарні.

У зв'язку з висновком суду про
відсутність порушень прав позивача по
заявленому спору питання
відшкодування моральної шкоди
позивачу судом не обговорюється.

Заяви позивача про те, що вона може за
станом здоров»я й надалі працювати на
посаді табельника суд не може взяти до
уваги, так як позивач звільнена з
займаної посади,її звільнення рішенням
суду визнано правильним.

Позовних вимог про оскарження
жодного з висновків медичних установ
(облМСЕК чи ЛКК) щодо стану її здоров»я
,які стали підставою для її
звільнення,по їх суті позивачем ні
раніше, ні в даній справі, не
заявлено,тому судом не обговорювалися.

У зв'язку з чим суд приходить до
висновку, що позов ОСОБА_2,в межах
заявлених нею позовних вимог, є
необґрунтованим та не підлягає
задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання про розподіл
судових витрат по справі, суд приходить
до висновку, що відповідно до вимог п.1
ч.1 ст.5 Закону України « Про судовий
збір» та ч.2.ст.88 ЦПК України судові
витрати по справі у виді судового збору
в розмірі 243,60грн та у розмірі 243,60грн,а
всього в розмірі 487,20грн підлягають
компенсації за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст.10,11,60,88,212-215 ЦПК України,суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до
Комунального закладу «Першотравенська
центральна міська лікарня»
Дніпропетровської обласної
ради»,третя особа Публічне акціонерне
товариство «ДТЕК «Павлоградвугілля»
про визнання рішення(висновку )
лікарсько-консультативної комісії
Комунального закладу «Першотравенська
центральна міська лікарня»
Дніпропетровської обласної ради» від 05
вересня 2012 року № 163 не дійсним та
скасування його,визнання письмової
довідки лікарсько-консультативної
комісії Комунального закладу
«Першотравенська центральна міська
лікарня»Дніпропетровської обласної
ради» від 05 вересня 2012 року не дійсною
та скасування її ,стягнення з
Комунального закладу «Першотравенська
центральна міська лікарня»
Дніпропетровської обласної ради» в
рахунок відшкодування моральної шкоди
в сумі 10000гривень-відмовити.

Відповідно до вимог ч.2 ст.88 ЦПК України
судові витрати у справі у виді судового
збору в розмірі 243,60грн та у розмірі 243,60
грн.,а всього судовий збір у розмірі
487(чотириста вісімдесят сім)гривень 20
коп. віднести за рахунок держави.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається до апеляційного суду
Дніпропетровської області через
Першотравенський міський суд протягом
десяти днів з дня його проголошення.

Особи ,які брали участь у справі,але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового
рішення,можуть подати апеляційну
скаргу протягом десяти днів з дня
отримання копії цього рішення.

Суддя: Г. М. Бондарьова