Справа № 357/5260/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2014 року Білоцерківський
міськрайонний суд Київської області у
складі:

головуючого судді
–          Дмитренко А. М. ,

при секретарі
–                    Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому
засіданні в місті Білій Церкві залі
суду № 1 справу за заявою ОСОБА_1,
заінтересовані особи: Білоцерківська
районна державна нотаріальна контора
Київської області, ОСОБА_2, про
встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернувся до суду з вказаною
заявою мотивуючи тим, що 07.04.2009 року
померла його мати ОСОБА_3, після смерті
якої відкрилася спадщина на спадкове
майно-житловий будинок, земельну
ділянку, він є спадкоємцем першої черги
за законом, але мати залишила заповіт
на все майно, про що він дізнався в
нотаріальній конторі, він має право на
обов’язкову частку у спадщині, в
установлений шестимісячний строк
подав заяву про прийняття спадщини до
нотаріальної контори, але не може
оформити свої спадкові права, оскільки
мати після його народження вдруге
вийшла заміж і змінила прізвище, а тому
документально не підтверджується факт,
що померла ОСОБА_3 була його матір’ю.
Заявник просить суд встановити факт
родинних відносин між ним та ОСОБА_3,
яка померла 07.04.2009 року.

В судовому засіданні заявник подану
заяву повністю підтримав.

За ухвалою суду від 30.04.2014 року до
участі в розгляді даної справи в якості
заінтересованої особи залучено ОСОБА_2,
яка в судове засідання не з’явилася,
про час розгляду справи повідомлена
належним чином, про що свідчить
рекомендоване повідомлення про
вручення поштового відправлення.

Представник заінтересованої особи –
Білоцерківської районної державної
нотаріальної контори до суду не
з’явився, про час розгляду справи
повідомлений належним чином, на адресу
суду надійшла заява щодо розгляду
справи без участі представника
нотаріальної контори.

Заслухавши пояснення заявника, покази
свідків, оглянувши матеріали справи,
суд дійшов висновку, що заяву необхідно
задовольнити з наступних підстав.

Так, по справі встановлено, що 07.04.2009
року померла ОСОБА_3, після смерті якої
відкрилася спадщина на належне
спадкодавцю майно, що стверджується
копією свідоцтва про її смерть.

Як вбачається з копії спадкової справи
№ 319/2009, ОСОБА_3 залишила заповіт на все
своє майно на ім’я ОСОБА_4, який
посвідчено 21.03.1991 року секретарем
виконавчого комітету Фурсівської
сільської ради Білоцерківського
району, зареєстровано в реєстрі за № 37.

ОСОБА_3 також залишила заповіт на
земельну частку /пай/ розміром 3,344 га в
межах Фурсівської сільської ради на
ім’я Завалішиної /ОСОБА_2/ ОСОБА_5, який
посвідчено 16.03.2005 року секретарем
виконавчого комітету Фурсівської
сільської ради Білоцерківського
району, зареєстровано в реєстрі за № 43.

Після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняли
ОСОБА_2 та ОСОБА_1 шляхом подання 16.09.2009
року та 05.08.2009 року до Білоцерківської
районної державної нотаріальної
контори заяв про прийняття спадщини;
ОСОБА_4 в установлений законом строк
спадщину не прийняв, а 25.03.2014 року надав
до Білоцерківської районної державної
нотаріальної контори заяву про те, що
на спадкове майно не претендує,
звертатися до суду про продовження
строку для прийняття спадщини не буде.

Згідно постанови державного нотаріуса
Білоцерківської районної державної
нотаріальної контори ОСОБА_6 від 08.04.2014
року ОСОБА_1 відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину після
смерті ОСОБА_3, оскільки відсутні
документи, що підтверджують родинні
відносини ОСОБА_1 та ОСОБА_3, що слідує з
копії цієї постанови.

Той факт, що спадкодавець ОСОБА_3 була
матір’ю заявника, підтверджується
наступними доказами.

Так, в свідоцтві про народження ОСОБА_1
ІНФОРМАЦІЯ_1 його батьками значаться:
ОСОБА_7 та ОСОБА_8.

В матеріалах спадкової справи є копія
свідоцтва про шлюб ОСОБА_9 та ОСОБА_10,
який було зареєстровано 28.06.1953 року у
виконавчому комітеті Чмирівської
сільської ради Білоцерківського
району, після укладення шлюбу ОСОБА_10
змінила прізвище на Бичок.

З листа відділу ДРАЦС реєстраційної
служби Білоцерківського
міськрайонного управління юстиції від
11.04.2014 року слідує, що актові записи про
шлюб за 1942 рік та про розірвання шлюбу
за 1947-1953 роки на ОСОБА_7 та ОСОБА_10
відсутні.

З показів свідка ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_2,
який до 1958 року проживав в с. Чмирівка,
добре знає заявника та його сім’ю,
слідує, що мати заявника проживала з
ОСОБА_7, а потім вийшла заміж за ОСОБА_9,
заявник проживав з матір’ю та
вітчимом, дівоче прізвище його матері
– ОСОБА_10.

Аналогічні покази дав свідок ОСОБА_12
ІНФОРМАЦІЯ_3, який весь час проживає в
с.Чмирівка.

В матеріалах справи є довідка
Фурсівської сільської ради
Білоцерківського району від 15.04.2014
року, в якій вказано на те, що згідно
обліково-реєстрових даних
погосподарських книг за 1946-1965 роки,
ОСОБА_1 народився 26.04.1946 року,
батьки-Ткаленко ОСОБА_13 та ОСОБА_8, яка в
1953 році реєструє шлюб з ОСОБА_9 та
змінює прізвище на Бичок; ОСОБА_1
проживав з матір’ю та вітчимом до
02.12.1965 року, коли був призваний на
службу. До дня смерті матері він
постійно приїздив в с. Чмирівку,
допомагав їй по господарству.

Таким чином, дослідженими в судовому
засіданні доказами стверджується той
факт, що померла ОСОБА_3 – мати заявника
по справі.

Згідно п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України суд
розглядає справи про встановлення
факту родинних відносин між фізичними
особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 31.03.1995 року
№ 5 “Про судову практику в справах про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення” суд вправі розглядати
справи про встановлення родинних
відносин, коли цей факт безпосередньо
породжує юридичні наслідки, наприклад,
якщо підтвердження такого факту
необхідне заявникові для одержання в
органах, що вчиняють нотаріальні дії,
свідоцтва про право на спадщину, для
оформлення права на пенсію в зв’язку з
втратою годувальника та ін.

За ст. 1217 ЦК України спадкування
здійснюється за заповітом або за
законом.

Згідно зі ст.1223 ЦК України право на
спадкування мають особи, визначені у
заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання
його недійсним, неприйняття спадщини
або відмови від її прийняття
спадкоємцями за заповітом, а також у
разі неохоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують особи, визначені у
статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день
відкриття спадщини.

За ст.1268 ЦК України спадкоємець за
заповітом чи за законом має право
прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з
умовою чи із застереженням.

Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

Згідно зі ст.1269 ЦК України, спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1241 ЦК України
малолітні, неповнолітні, повнолітні
непрацездатні діти спадкодавця,
непрацездатна вдова (вдівець) та
непрацездатні батьки спадкують,
незалежно від змісту заповіту,
половину частки, яка належала б кожному
з них у разі спадкування за законом
(обов’язкова частка).

Як встановлено судом і вказано вище,
після смерті спадкодавця заявник у
встановлений законом строк прийняв
спадщину, але нотаріусом йому
відмовлено в оформленні спадкових
прав.

Таким чином, встановлення факту
родинних відносин необхідне заявнику
для оформлення спадщини після смерті
ОСОБА_3, тобто, цей факт безпосередньо
породжує юридичні наслідки, оскільки в
цьому випадку заявник реалізує своє
право на спадщину за законом.

А тому враховуючи все наведене суд
вважає за можливе встановити той факт,
що померла ОСОБА_3 була матір’ю ОСОБА_1.

Керуючись ст.ст. 1217, 1223, 1241, 1268, 1269, 1270 ЦК
України, ст.ст. 10,60,88, 209, 212-215, 256-259 ЦПК
України, суд-

В И Р І Ш И В :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3, котра
померла 07 квітня 2009 року, була матір”ю
ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Київської області
через Білоцерківський міськрайонний
суд протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя ОСОБА_14