справа № 619/3850/14-ц
провадження 2/619/1453/14
Н Е М У К Р А Ї Н И
05 вересня 2014 року
районний суд Харківської області
в складі: головуючого судді -
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Дергачі цивільну справу
за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 «Про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини, в порядку
спадкування за законом » ,-
ОСОБА_3 звернувся до Дергачівського
районного суду Харківської області з
позовом до ОСОБА_4 про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини, в порядку спадкування за
В підтвердження позову ОСОБА_3
посилається на те, що відповідно до
свідоцтва про право власності від 16
січня 1998 року, виданого комісією по
приватизації державного житлового
фонду КСП «Вільшанське», згідно до
розпорядження від 16.01.1998 року № 54,
квартира АДРЕСА_1 на праві спільної
часткової власності належить ОСОБА_5 та
Відповідно до державного акту про
право приватної власності на землю
серія Р2 № 763796 від 01.04.2003 року, виданого
на підставі розпорядження
Дергачівської районної державної
адміністрації від 12.03.2003 року № 70
ОСОБА_5 належить земельна ділянка
площею 6,2831 га, розташована на території
Вільшанської селищної ради
Дергачівського району Харківської
області ТОВ «Вільне» ділянка
НОМЕР_1,цільове призначення
якої-ведення товарного
сільськогосподарського виробництва.
Акт зареєстровано в Книзі записів
державних актів на право приватної
власності на землю № 179.
ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1.
Після смерті ОСОБА_5 відкрилась
спадщина. В установлений законом строк
він звернувся до нотаріуса із заявою
про прийняття спадщини, але заяву не
подав, у зв'язку з відсутністю паспорту,
який був втрачений разом зі свідоцтвом
про народження у 1992 році. Наявність
паспорту та свідоцтва про народження
при подачі заяв про прийняття спадщини
для нотаріуса є обов'язковою умовою.
В квітні 2013 року він звертався до
Дергачівського районного суду з
позовом про визнання за ним право
визнання права власності на земельну
ділянку в порядку спадкування за
Рішенням від 12.08.2013 року в задоволенні
його позовних вимог стосовно визнання
за ним права власності на 32/100 частини
квартири та про визнання права
власності на земельну ділянку, в
порядку спадкування за законом, було
відмовлено.

Позивач ОСОБА_3 в наданій до
суду заяві позовні вимоги підтримав
повністю, просив їх задовольнити,
розгляд справи по суті проводити в його
відсутність, що суд вважає за можливе.

Відповідач у справі ОСОБА_4 в
поданій до суду заяві позовні вимоги не
визнала, заперечувала проти
задоволення позовних вимог, просила
справу по суті проводити в її
відсутність.

Суд, дослідивши представлені
докази по справі, вважає, що у позові
ОСОБА_3 необхідно відмовити.

Судом було встановлено, що відповідно
до свідоцтва про право власності від 16
січня 1998 року, виданого комісією по
приватизації державного житлового
фонду КСП «Вільшанське», згідно до
розпорядження від 16.01.1998 року № 54,
квартира АДРЕСА_1 на праві спільної
часткової власності належить ОСОБА_5 та
відповідачу у справі ОСОБА_4 по 32100
часток кожному.

Відповідно до державного акту про
право приватної власності на землю
серія Р2 № 763796 від 01.04.2003 року, виданого
на підставі розпорядження
Дергачівської районної державної
адміністрації від 12.03.2003 року № 70
ОСОБА_5 належить земельна ділянка
площею 6,2831 га, розташована на території
Вільшанської селищної ради
Дергачівського району Харківської
області ТОВ «Вільне» ділянка
НОМЕР_1,цільове призначення
якої-ведення товарного
сільськогосподарського виробництва.
Акт зареєстровано в Книзі записів
державних актів на право приватної
власності на землю № 179.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
серія НОМЕР_2,актовий запис № 100,
виданим Вільшанською селищною радою
Дергачівського району Харківської
області.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась
спадщина. В установлений законом строк
позивач звернувся до нотаріуса із
заявою про прийняття спадщини, але
заяву не подав, у зв'язку з відсутністю
паспорту, який був втрачений разом зі
свідоцтвом про народження у 1992 році.
Наявність паспорту та свідоцтва про
народження при подачі заяв про
прийняття спадщини для нотаріуса є
обов'язковою умовою.

В квітні 2013 року він звертався до
Дергачівського районного суду з
позовом про визнання за ним право
власності на 32/100 частин квартири та про
визнання права власності на земельну
ділянку в порядку спадкування за
законом.

Рішенням від 12.08.2013 року в задоволенні
позовних вимог ОСОБА_3 про було
відмовлено.

Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб в межах заявлених ними вимог і на
підставі доказів сторін та інших осіб,
які беруть участь у справі.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона
зобовязана довести ті обставини, на які
вона посилається як на підставу своїх
вимог та заперечень.

Судом достовірно встановлено, що
ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, , що
підтверджується свідоцтвом про смерть
серія НОМЕР_2,актовий запис № 100,
виданим Вільшанською селищною радою
Дергачівського району Харківської
області.

Згідно копії запису акта про
народження № 45 матір'юОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_5.

За умовами ч. 1 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати до нотаріальної контори
заяву про прийняття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини за правилами
ст. 1220 ЦК України слід вважати день
смерті особи, зазначений в свідоцтві
про смерть, виданим відповідним
державним органом реєстрації актів
цивільного стану.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, необхідний для
подання ним заяви про відкриття
спадщини.

З пояснень позивача вбачається, що
після смерті матері ОСОБА_5, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1, позивач не звернувся до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини, так як у нього був
відсутній паспорт громадянина України
та свідоцтво про народження.

Крім того, в провадженні
Дергачівського районного суду
Харківської області

З квітня 2013 року знаходилась цивільна
справа за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_4,
Вільшанської селищної ради
Дергачівського району Харківської
області про визнання права власності
на 32/100 частини квартири та про визнання
права власності на земельну ділянку, в
порядку спадкування за законом.

Позивач ОСОБА_3 не був позбавлений
права на звернення до нотаріальної
контори з заявою про прийняття
спадщини, так як з рішення суду
вбачається, що на час відкриття
спадщини ОСОБА_3 постійно проживав
разом із спадкодавцем за адресою:
АДРЕСА_2.

Також позивач ОСОБА_6 мав можливість
направити письмову заяву про прийняття
спадщини до нотаріальної контори.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 1268 ЦК
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого ст. 1270 ЦК, він не заявив
про відмову від неї.

Згідно листа Вищого Спеціалізованого
суду України з розгляду цивільних і
кримінальних справа від 16.05.2013 №
24-753/0/4-13 Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування, якщо
встановлено, що спадкоємець прийняв
спадщину у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України
, суди не повинні задовольняти вимоги
про визначення додаткового строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, необхідний для
подання ним заяви про відкриття
спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть
бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця
були перешкоди для подання такої заяви;
2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до вимог п. 24 Постанови
Пленуму Верховного суду України від
30.05.2008 року №7 «Про судову практику у
справах про спадкування», вирішуючи
питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивачем не доведеного поважність
причин пропуску строку для звернення
із заявою про прийняття спадщини після
смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. не
надано суду жодних доказів, що він мав
об'єктивні, непереборні труднощі для
вступу у спадщину, що він не мав
можливості подати необхідну заяву про
прийняття спадщини у встановлений
законом строк.

Зазначені обставини справи та
вищевикладені норми законодавства
дають підстави суду дійти висновку про
необхідність відмовити ОСОБА_7 у
визначенні додаткового строку для
прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись
Постановою Пленуму Верховного суду
України від 30.05.2008 року №7 «Про судову
практику у справах про спадкування»,
листом Вищого Спеціалізованого суду
України з розгляду цивільних і
кримінальних справа від 16.05.2013 №
24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування»,
ст.ст.1220, 1268, 1270, 1272, ЦК України, ст.ст. 10,
11, 57-61, 79, 88, 213, 215 ЦПК України суд,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_3 про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини, в порядку
спадкування за законом - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку в судову палату
по цивільних справах апеляційного суду
Харківської області через
Дергачівський районний суд
Харківської області шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня його проголошення. У разі
якщо рішення було постановлено без
участі особи, яка його оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
десяти днів з дня отримання копії
рішення.

Суддя
Є. Р.
Остропілець