Справа № 640/6667/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2014 року Київський районний
суд м. Харкова у складі:

головуючого судді
Бородіної Н.М.

за участю секретаря
Медведєвої Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м.Харкові
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про встановлення юридичного
факту та визнання права власності, -

встановив :

Позивач, ОСОБА_1, звернувся у суд з
позовом до відповідача, ОСОБА_2, в якому
після уточнень, прийнятих судом,
остаточно просить суд :

- встановити факт родинних відносин
між нею та померлою ОСОБА_3;

- встановити факт прийняття спадщини
ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3;

- визнати за нею право власності у
порядку спадкування за законом, після
смерті її матері ОСОБА_3, на 1/6 частину
квартири АДРЕСА_1 .

В обґрунтування своїх вимог
посилається на те, що її матері - ОСОБА_3
на праві власності належала 1/3 частина
спірної квартири. Мати її хворіла та
вона проживала разом з нею в квартири
АДРЕСА_1, доглядала її, оскільки матір
була в такому стані, що залишати її
саму було не можливо. Мати померла
ІНФОРМАЦІЯ_1, після її смерті право
власності на 1/6 частину спірної
квартири набув її брат - ОСОБА_2 (син
померлої), тому вона просить визнати в
порядку спадкування право власності
на 1/6 частину спірної квартири, в
порядку спадкування за законом після
смерті матері. Крім того, зазначає, що
зверталась до нотаріальної контори для
оформлення спадщини, однак свідоцтво
видано не було, оскільки у нею з матір'ю
різняться прізвища в документах , а
саме у матері у свідоцтві про смерть
прізвище ОСОБА_3 , а у неї у свідоцтві
про народження прізвище матері
зазначено як ОСОБА_3. Однак померла
дійсно є її матір'ю, а невірність
написання прізвища є помилкою на яку
раніше ніхто уваги не звертав.

Відповідач - ОСОБА_2, у судове засідання
не з'явився, в запереченнях на позов,
зазначив, що померла ОСОБА_3 дійсно є
матір'ю позивачки, та померла на момент
своєї смерті проживала за адресою:
АДРЕСА_1. Між тим, просить застосувати
строк позовної давності до вимог про
визнання факту постійного проживання
позивачки та ОСОБА_1 за адресою:
АДРЕСА_1 та відмовити в задоволені
позову.

Суд заслухавши пояснення позивачка
його представника, свідків,
дослідивши матеріали справи, вважає за
необхідне позовні вимоги
задовольнити, виходячи з наступного.

Згідно із свідоцтва про право
власності на станом на 08.11.2009р. АДРЕСА_1
належала на праві власності позивачці
- 1/3 частка; чоловіку позивачки - ОСОБА_5 -
1/3 частка та ОСОБА_3 - 1/3 частка.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що
підтверджується свідоцтвом про смерть.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась
спадщина на 1/3 частку спірної квартири.
Заповіт ОСОБА_3 не склала. Згідно
листа Восьмої Харківської Державної
нотаріальної контори та інформаційної
довідки, після смерті ОСОБА_3 із заявою
про прийняття спадщини звернувся син
ОСОБА_2, свідоцтво про право на спадщину
не видавалось.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно свідоцтва про народження
позивачки, вона народилась ІНФОРМАЦІЯ_2
в м.Київ, її батьками зазначені - ОСОБА_6
та ОСОБА_3 (мова оригіналу).

Згідно із свідоцтва про смерть
вбачається, що померла ОСОБА_3 у віці 94
роки.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 256 ЦПК України
суд розглядає справи про встановлення
факту родинних відносин між фізичними
особами.

Допитані у судовому засіданні, у
якості свідків - ОСОБА_5 та ОСОБА_8
підтвердили факт родинних відносин між
ОСОБА_1 та ОСОБА_3, як між дочкою та
матір'ю, при цьому зазначивши, що
померла ОСОБА_3 проживала разом із
ОСОБА_1, остання за нею доглядала,
оскільки померла при житті у зв'язку із
віком та хворобою, потребувала
сторонньої допомоги та після її смерті
поховала. Вказаний факт, також визнаний
відповідачем.

Таким чином, суд приходить до висновків
про доведеність факту наявності
родинного зв'язку між ОСОБА_1 та
померлою ОСОБА_3, як між дочкою та
матір'ю.

Згідно роз'яснень , які містяться в п.16
ПП ВСУ «Про судову практику в справах
про встановлення фактів, що мають
юридичне значення» заява про
встановлення факту прийняття спадщини
може бути розглянута судом , якщо
орган, який вчиняє нотаріальні дії, не
вправі видати заявникові свідоцтво
про право на спадщину через
відсутність або недостатність
документів, що необхідні для
підтвердження в нотаріальному
порядку факту вступу в управління або
володіння спадковим майном.

З позовної заяви та відповіді
нотаріальної контори вбачається, що
нотаріус не може видати позивачці
свідоцтво про право на спадщину, у
зв'язку із відсутністю документів,
які підтверджують родинний зв'язок між
позивачкою та спадкодавцем.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

У судовому засіданні свідки - ОСОБА_5 та
ОСОБА_8, підтвердити, що позивачка на
момент смерті своєї матері - ОСОБА_3
проживала разом з нею в АДРЕСА_1.
Вказаний факт також підтверджується
рішенням Київського районного суду
м.Харкова від 06.02.2014р. де зазначено, що
померла ОСОБА_3 проживала разом із
сім'єю ОСОБА_1, також вказаний факт не
оспорюється відповідачем.

Приведені докази, а також відсутність
заяви позивачки про відмову від
спадщини, свідчать про фактичне
прийняття позивачкою спадщини, після
смерті її матері - ОСОБА_3

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась
спадщина на 1/3 частину квартири
АДРЕСА_1.

Спадкоємцями першої черги, після
смерті ОСОБА_3 є її діти - позивачка та
відповідач по справі. За відповідачем
визнано право власності на 1/6 частину
спірної квартири, після смерті ОСОБА_3,
в порядку спадкування за законом, у
судовому порядку.

Враховуючи фактичне прийняття
спадщини позивачкою, суд вважає за
необхідне визнати за нею право
власності на 1/6 частину квартири
АДРЕСА_1,в порядку спадкування за
законом після смерті своєї матері -
ОСОБА_3

Підстави для застосування строку
позовної давності за заявою
відповідача до вимог про спільне
проживання та ведення спільного
господарства, відсутні, оскільки після
уточнень позовних вимог, прийнятих
судом, позивачка зазначених вимог не
заявляла.

На підставі вищевикладеного та
керуючись 10, 11, 60, 88, 174, 212-215, 218 ЦПК
України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити .

Встановити факт родинних відносин між
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2., та ОСОБА_3,
померлою ІНФОРМАЦІЯ_1, як між дочкою
та матір'ю.

Встановити факт прийняття ОСОБА_1
спадщини, після смерті ОСОБА_3 , на 1/6
частину квартири загальною площею 63,2
кв.м., розташованою за адресою: АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності за 1/6
частину квартири загальною площею 63,2
кв.м., розташованою за адресою: АДРЕСА_1,
в порядку спадкування за законом, після
смерті її матері ОСОБА_3.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення, через суд першої
інстанції. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Рішення набирає законної сили після
закінчення строків для подачі
апеляційної скарги.

Суддя
Бородіна Н.М.