У Х В А Л А

Іменем України

03 вересня 2014 року
м. Ужгород

Колегія суддів судової палати в
цивільних справах апеляційного суду
Закарпатської області в складі:

судді-доповідача - Кеміня М.П.,

суддів - Готри Т.Ю., Куштана Б.П.

при секретарі: Чейпеш С.І.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на
ухвалу Берегівського районного суду
від 18 липня 2014 року про повернення
позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третіх
осіб - ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про
витребування майна з чужого
незаконного володіння, -

в с т а н о в и л а :

Зазначеною ухвалою позовну заяву
ОСОБА_2 - визнано неподаною та повернуто
заявнику.

ОСОБА_2 в апеляційній скарзі просить
скасувати ухвалу як таку, що
постановлена з порушенням норм
процесуального права, а справу
направити до суду першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь
судді-доповідача, перевіривши
матеріали справи і обговоривши
підстави апеляційної скарги, вважає що
вона підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Оскаржуваною ухвалою судді
Берегівського районного суду 18 липня
2014 року позовну заяву ОСОБА_2 визнано
неподаною та повернуто позивачу,
мотивуючи це тим, що недоліки зазначені
в ухвалі від 03.07.2014 року позивачем не
усунуті.

Однак з даним висновком суду першої
інстанції не може погодитись колегія
суддів апеляційного суду, виходячи з
наступного.

ОСОБА_2 пред'явлено позов про
витребування земельної ділянки з
чужого незаконного володіння.

Ухвалою Берегівського районного суду
від 03.07.2014 року дану позовну заяву
залишено без руху через
невідповідність її вимогам ст. 119 ЦПК
України, а саме не зазначено ціну
позову та не викладено обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги із
зазначенням доказів, що підтверджують
ці обставини.

З оскаржуваної ухвали Берегівського
районного суду від 18.07.2014 року слідує,
що позовну заяву суд визнав неподаною
та повернув позивача через те, що
недоліки позовної заяви не було
усунуто в повному обсязі. При цьому суд
першої інстанції виходив з того, що
недоліки слід було усунути шляхом
подання оновленої позовної заяви. Крім
того суд вказав, що позивачем так і не
зазначено доказів, що підтверджують
перехід права власності до ОСОБА_3

Стосовно першого висновку суду першої
інстанції колегія суддів констатує, що
чинним ЦПК України встановлена форма
усунення недоліків позовної заяви,
зокрема шляхом подання оновленої
позовної заяви. В даному випадку
недоліки заяви не стосувалися
правильного найменування сторін чи їх
місцезнаходження, а відтак такі можуть
усуватися довільним способом, зокрема
шляхом подання відповідних заяв,
клопотань, уточнень, що позивачкою було
зроблено.

Що стосується другої обставини, то в
своїй позовній заяв позивачка вказала,
що їй невідомо на підстав якого
документу перейшло право власності на
земельну ділянку до ОСОБА_3, а про те, що
він є власником стверджує сам
відповідач, який проводить на
земельній ділянці будівельні роботи.

На виконання вимог ухвали
Берегівського районного суду від 03.07.2014
року позивачка уточнила, що вона не має
можливості отримати інформацію щодо
переходу права власності на спірну
земельну ділянку до відповідача, у
зв'язку з чим подала клопотання про
витребування від відділу державної
реєстрації речових прав на нерухоме
майно реєстраційної служби
Берегівського РУЮ такої інформації.
Колегія суддів вважає, що даним
клопотанням про витребування доказів
позивачка усунула недоліки своєї
позовної заяви щодо не зазначення
доказів переходу права власності до
відповідача.

Враховуючи вищенаведене, колегія
суддів приходить до висновку, що
позивачем вчасно та повністю усунуто
недоліки зазначені в ухвалі від 03.07.2014
року, у зв'язку з чим ухвала судді
Берегівського районного суду від 18
липня 2014 року, відповідно до п.4 ч.1 ст. 311
ЦПК України, підлягає скасуванню, як
така, що постановлена з порушенням норм
процесуального права, з направленням
справи до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 307, 311, 314, 315 ЦПК
України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу судді Берегівського районного
суду від 18 липня 2014 року скасувати,
надіславши матеріали позову до суду
першої інстанції зі стадії відкриття
провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту
її проголошення, після чого протягом
двадцяти днів може бути оскаржена у
касаційному порядку безпосередньо до
суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач

Судді: