Справа № 357/5509/14-ц
У Х В А Л А

05 вересня 2014 року Білоцерківський
міськрайонний суд Київської області в
складі:

головуючого судді Шовкопляс О. П.

при секретарі Дорошкевич В. Л.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні
Білоцерківського міськрайонного суду
Київської області цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення
боргу за договором - доручення, суд, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського
міськрайонного суду Київської області
знаходиться вищевказана цивільна
справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
стягнення боргу за договором -
доручення.

У судове засідання 04.09.2014р. позивач
ОСОБА_1 повторно не з'явилися за
невідомими причинами, про час та місце
розгляду справи повідомлялись
належним чином.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник
ОСОБА_3 не з'явилися за невідомими
причинами, про час та місце розгляду
справи повідомлялись належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи,
вважає необхідним залишити позовну
заяву ОСОБА_1 без розгляду з наступних
підстав.

Згідно ч. 3 ст.169 ЦПК України, у разі
повторної неявки в судове засідання
позивача, повідомленого належним
чином, якщо від нього не надійшла заява
про розгляд справи за його відсутності,
суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно ч.2 цієї ж статті неявка
представника в судове засідання без
поважних причин або неповідомлення ним
про причини неявки не перешкоджає
розгляду справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України
суд постановляє ухвалу про залишення
заяви без розгляду, якщо належним чином
повідомлений позивач повторно не
з'явився в судове засідання, якщо від
нього не надійшла заява про розгляд
справи за його відсутності.

При цьому, на відміну від аналогічного
положення раніше чинної редакції
закону, в якому зазначалось про
повторну неявку до суду без поважних
причин, у п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України у
редакції Закону від 7 липня 2010 року
зазначено, що суд залишає заяву без
розгляду, якщо належним чином
повідомлений позивач повторно не
з'явився в судове засідання, якщо від
нього не надійшла заява про розгляд
справи за його відсутності. Тобто, не
вказано про врахування поважності
причин повторної неявки позивача.

Відповідно до правових позицій Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ, викладених в інформаційному
листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012р., зазначені
зміни до законодавства внесені з метою
недопущення зловживання особами, які
беруть участь у справі, своїми
процесуальними правами. Положення п.3
ч.1 ст.207 ЦПК України повинні
враховуватись у системному та
логічному зв'язку із положенням ст.169
цього Кодексу, згідно з якою суд
відкладає розгляд справи лише в разі
першої неявки в судове засідання
належним чином повідомленого позивача.
При повторній неявці належним чином
повідомленого позивача, від якого не
надійшла заява про розгляд справи за
його відсутності, суд залишає заяву без
розгляду.

Отже, законодавець диференціює
необхідність врахування судом
поважності/неповажності явки позивача
до суду залежно від того, яке це судове
засідання: перше чи повторне. І не
вказує на врахування судом поважності
причин при повторній неявці позивача
до суду (другої підряд).

Це пов'язано із дією принципу
цивільного судочинства -
диспозитивністю, відповідно до якого
кожний учасник процесу самостійно
розпоряджається наданими йому законом
процесуальними правами. Крім того, таке
положення закону пов'язане із
дотриманням судом розумних строків
розгляду справи, що є вимогою ст.157 ЦПК
України та ст.6 Конвенції про захист
прав людини та основоположних свобод
1950 року.

При цьому законодавець передбачив
баланс захисту прав як позивача, який
повторно не з'явився в судове засідання
(незалежно від причин неявки), так і
відповідача, який у зв'язку з такою
неявкою вимушений витрачати свої час
та кошти. Так, для відповідача - це є
залишення заяви без розгляду з правом
на компенсацію витрат, пов'язаних з
розглядом справи (ч.3 ст.89 ЦПК України), а
для позивача - це право на повторне
звернення до суду з тим самим позовом
(ч.2 ст. 207 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що
позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з
даним позовом 25.04.2014р.

Провадження у справі було відкрито
29.05.2014 р.

10.06.2014 р. судове засідання не
проводилось, у зв'язку з відсутністю
сторін належним чином не повідомлених.

Судове засідання 22.07.2014р. не відбулося у
зв'язку з тим, що позивач не з'явилась,
направила до суду телеграму, в якій
зазначила, зі змісту якої вбачалось, що
остання хворіє та просить перенести
розгляд справи на іншу дату.

29.07.2014 р.,05.08.2014 р. судове засідання
відкладено у зв'язку з неявкою до суду
позивача.

14.08.2014 р. суд розпочав розгляд справи,
але представником позивача було надано
довіреність на представництво
інтересів позивача, що не стосується
розгляду справи, а останнього було
уповноважено позивачем представляти
її інтереси з питань управління та
розпорядження майном. Крім того,
неможливо було встановити особу
представника позивача ОСОБА_4, оскільки
останнім надано було паспорт
громадянина України для виїзду за
кордон, який є недійсним, з зв'язку з
закінченням строку дії.

21.08.2014р. ,26.08.2014р., 04.09.2014 р. судове
засідання відкладено у зв'язку з
неявкою до суду позивача належним
чином повідомленого.

При цьому, повідомлення позивача та
його представника здійснювалось судом
відповідно до вимог ч.6 ст. 74 ЦПК
України, але телефон позивача був
виключений, повідомлення передано
позивачу через відділення "Укрпошти", у
зв'язку з чим відповідно до вимог ч.5 ст.
76 ЦПК України є свідченням про належне
повідомлення позивача.

Таким чином, позивач не з'являлася у
судові засідання двічі поспіль, будучи
належним чином повідомленою про час та
місце судового розгляду справи, заяви
про розгляд справи за її відсутності
суду не надала. У зв'язку з відсутністю
такої заяви у суду немає процесуальних
повноважень розглядати справу без
участі позивача.

Згідно з ч.3 ст.27 ЦПК України особи, які
беруть участь у справі, зобов'язані
добросовісно здійснювати свої
процесуальні права і виконувати
процесуальні обов'язки.

Також суд враховує, що позивач т
неодноразово не з'являлась до суду,
подавала заяви про відкладання
розгляду справи з різних причин. При
цьому, жодного разу не надала ніяких
доказів на підтвердження поважності
вказаних ними причин неприбуття в
судове засідання.

За таких обставин чергову неявку
позивача в судове засідання, а також
клопотання про перенесення судових
засідань та копії листів
непрацездатності позивача, які
надаються суду, розцінюються судом як
зловживання своїми процесуальними
правами, що спричиняє затягування
розгляду справи, та дає обґрунтовані
підстави вважати причину неявки в
судове засідання не поважною та
повторною.

Крім того, суд звертає увагу, що позивач
має право мати представника у зв'язку з
неможливістю своєї особистої участі в
судовому розгляді його права та
інтереси відповідно до ст. 38 ЦПК
України міг представляти його
представник, що ніяким чином не обмежує
чи позбавляє позивача його
процесуальних прав. Також позивач мав
право подати суду заяву про розгляд
справи у свою відсутність за наявності
певних обставин, що ускладнюють його
особисту участь. Але такої заяви суду
не надано.

Таким чином, враховуючи вимоги ст. 157
ЦПК України про дотримання розумних
строків розгляду справи, вимоги ст. 169,
п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, правові позиції
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ, згідно з якими залишення позову
без розгляду не ставиться в залежність
від поважності/неповажності причин
повторної неявки позивача, а
передбачає лише право позивача у
випадку його неявки подати заяву про
розгляд справи за його відсутності, а
також те, що особи, які приймають участь
у справі, зобов'язані добросовісно
здійснювати свої процесуальні права і
виконувати процесуальні обов'язки,
беручи до уваги вищевикладені фактичні
обставини даної справи, суд вважає
необхідним залишити позовну заяву
ОСОБА_1 без розгляду.

Суд роз'яснює позивачу, що відповідно
до ч.2 ст. 207 ЦПК України залишення
позову без розгляду не перешкоджає
повторному зверненню до суду після
усунення умов, що були підставою для
звернення до суду.

Керуючись ст.169, п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України,
суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
стягнення боргу за договором -
доручення - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу ОСОБА_1, що
залишення позову без розгляду не
перешкоджає повторному зверненню до
суду після усунення умов, що були
підставою для звернення до суду.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Київської області через
Білоцерківський міськрайонний суд
шляхом подачі в 5-денний строк з дня
проголошення ухвали апеляційної
скарги.

Суддя О. П. Шовкопляс