Справа № 201/3307/14-ц (2/201/1228/2013)
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

14 серпня 2014 року
Жовтневий районний суд м.
Дніпропетровська

у складі: головуючого судді
- Черновського Г.В.,

при секретарі
- Пісчанській Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Дніпропетровську
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа - Відділ державної
реєстрації речових прав на нерухоме
майно реєстраційної служби
Дніпропетровського міського
управління юстиції у
Дніпропетровській області про
визнання права власності в порядку
спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2014 року ОСОБА_1 звернулась до
Жовтневого районного суду м.
Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2,
третя особа - Відділ державної
реєстрації речових прав на нерухоме
майно реєстраційної служби
Дніпропетровського міського
управління юстиції у
Дніпропетровській області про
визнання права власності в порядку
спадкування, про визнання права
власності в порядку спадкування (а.с.
2-4).

Позивач у позовній заяві в
обґрунтування позовних вимог
посилалась на те, що у 1989 році мати
позивача - ОСОБА_3, отримала трикімнатну
квартиру АДРЕСА_1 від підприємства
Дніпропетровське виробниче швейне
об'єднання імені М.М. Володарського, яку
було приватизовано та отримано
свідоцтво про право власності на житло.
Позивач разом з матір'ю та сестрою -
ОСОБА_5, проживали в даній квартирі з 1990
року. У зв'язку з одруженням ОСОБА_5
змінила прізвище на «ОСОБА_5», та
мешкати стала за іншою адресою.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, та після її
смерті у 2012 році позивач прийняла
спадщину на 1/3 частину квартири
АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5,
після смерті якої її чоловік - ОСОБА_2, є
спадкоємцем першої черги. Проте
спадщину після смерті дружини він не
прийняв, у зв'язку з чим ОСОБА_1
звернулась до суду з даною позовною
заявою, в якій просила суд визнати за
нею право власності на 1/3 частину
квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування
за законом після смерті ОСОБА_5.

Представник позивача надала суду заяву
з проханням розглядати дану цивільну
справу за її відсутності, в заяві
вказала, що позовні вимоги підтримує в
повному обсязі, проти заочного
розгляду справи не заперечує (а.с.56)

Відповідач - ОСОБА_2 у судове засідання
не з'явився, для участі у розгляді даної
цивільної справи свого представника не
направив, про час, дату та місце
розгляду справи був повідомлений
належним чином, про причини неявки суду
не повідомив.

Третя особа - Відділ державної
реєстрації речових прав на нерухоме
майно реєстраційної служби
Дніпропетровського міського
управління юстиції у
Дніпропетровській області, свого
представника для участі в розгляді
даної цивільної справи не направила,
про час, дату та місце розгляду справи
була повідомлена належним чином, про
причини неявки суду не повідомила.

За таких обставин та приймаючи до
уваги, що представник позивача не
заперечує проти розгляду даної
цивільної справи за відсутності
відповідача, на підставі ч.4 ст.169 ЦПК
України, суд вважає за можливе вирішити
справу на підставі наявних у ній даних
і доказів та постановити заочне
рішення.

Дослідивши матеріали даної цивільної
справи, суд приходить до висновку щодо
можливості задоволення позовних вимог
з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 та членам
її сім'ї, а саме: ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на
праві приватної спільної власності
належить квартира АДРЕСА_1, що
підтверджується свідоцтвом про право
власності від 25 грудня 1997 року,
виданого Виконкомом міської Ради
народних депутатів згідно з
розпорядженням від 25 грудня 1997 року №
1/4858-97 (а.с.6).

18 вересня 1999 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_2
був зареєстрований шлюб, про що у книзі
реєстрації актів про одруження Відділу
реєстрації актів громадянського стану
виконкому Жовтневої районної у м.
Дніпропетровську ради зроблено запис
за № 792 (а.с.7). У зв'язку з укладенням
шлюбу ОСОБА_5 змінила своє прізвище на
«ОСОБА_5» (а.с.7, 8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, що
підтверджується наявним в матеріалах
справи свідоцтвом про смерть (а.с.9).
Після її смерті позивачем прийнято
спадщину на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1
(а. с. 10).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
(а.с.11).

Постановою державного нотаріуса
Сьомої Дніпропетровської державної
нотаріальної контори Медяник В.А. від 20
грудня 2013 року було ОСОБА_1 відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за законом після смерті сестри - ОСОБА_5,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, у зв'язку з
наявністю спадкоємця першої черги -
чоловіка спадкодавці ОСОБА_2 (а. с. 13)

Правовідносини, які виникли між
сторонами урегульовані нормами
Цивільного кодексу України.

В силу ст. 1217 ЦК України спадкування
здійснюється за заповітом або за
законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України
спадщина відкривається внаслідок
смерті особи або оголошення її
померлою.

Відповідно до вимог статей 1216, 1218 ЦК
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців). До складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України
спадкоємцями за заповітом і за законом
можуть бути фізичні особи, які є живими
на час відкриття спадщини, а також
особи, які були зачаті за життя
спадкодавця і народжені живими після
відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1226 ЦК України
частка у праві спільної сумісної
власності спадкується на загальних
підставах.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який пережив, та батьки.

Згідно з ст. 1262 ЦК України у другу чергу
право на спадкування за законом мають
рідні брати та сестри спадкодавця, його
баба та дід як з боку батька, так і з
боку матері.

Згідно з ч. 1 ст. 1258 ЦК України
спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово.

Частиною 2 ст. 1258 ЦК України визначено,
що кожна наступна черга спадкоємців за
законом одержує право на спадкування у
разі відсутності спадкоємців
попередньої черги, усунення їх від
права на спадкування, неприйняття ними
спадщини або відмови від її прийняття,
крім випадків, встановлених статтею 1259
цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини.

Положеннями ст. 1218 ЦК України
встановлено, що до складу спадщини
входять усі права та обов'язки, що
належали спадкодавцеві на момент
відкриття спадщини і не припинилися
внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України
незалежно від часу прийняття спадщини
вона належить спадкоємцеві з часу
відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 392 ЦК України власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненнями фізичних чи юридичних
осіб, поданими відповідно до цього
Кодексу, в межах заявлених ними вимог і
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі. Особа,
яка бере участь у справі,
розпоряджається своїми правами щодо
предмета спору на власний розсуд.
Згідно ст.ст. 10, 60 ЦПК України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, крім
випадків, встановлених цим Кодексом.

Оцінюючи усі докази, які були
досліджені судом у судовому засіданні
у їх сукупності суд вважає за можливе
задовольнити позовні вимоги позивача у
повному обсязі.

На підставі викладеного,
керуючись ст. ст. 392, 1216-1218, 1220, 1222, 1258, 1266,
1268, 169, 1296 Цивільного кодексу України,
ст.ст. 10, 11, 60, 212, 213, 215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Визнати за ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1)
право власності в порядку спадкування
за законом після смерті ОСОБА_5,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, на 1/3 частину
квартири АДРЕСА_1.

Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано протягом десяти днів з
дня отримання його копії. В разі
залишення заяви про перегляд заочного
рішення без задоволення заочне рішення
може бути оскаржене в загальному
порядку, встановленому ЦПК України, а
саме: рішення суду може бути оскаржено
до апеляційного суду
Дніпропетровської області протягом 10
днів з дня його проголошення шляхом
подання апеляційної скарги до
апеляційного суду Дніпропетровської
області через Жовтневий районний суд м.
Дніпропетровська.

Головуючий-суддя Г.В. Черновськой