БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ
Справа № 497/2065/14-ц
Провадження № 2-о/497/68/14
У Х В А Л А

про призначення заочної
судово-психіатричної експертизи та
зупинення провадження у справі

"26" серпня 2014 р. Болградський районний
суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Кравцової А.В.,

народних засідателів Пенчевої В.С. і
Гавріної А.Є.,

при секретарі судового засідання
Суйчимезовій Х.В.,,

за участю: заявника ОСОБА_2,

третіх осіб - представника
органу опіки та піклування - Георгієвої
Н.І.,

прокурора прокуратури
Болградського району Одеської області
Ябанжи М.І.,

розглядаючи у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м.Болград
цивільну справу за заявою ОСОБА_2 про
визнання особи недієздатною,

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_2 звернувся до суду
з заявою про визнання особи
недієздатною, уточнивши свої вимоги у
судовому засіданні, якими просив
визнати недієздатною його сестру
ОСОБА_5, 1966р.народження, призначивши їй
його опікуном, посилаючись на те, що
його сестра є інвалідом першої групи з
дитинства - з 1969 року - з психічного
захворювання, є дуже хворою людиною, не
може самостійно себе обслуговувати та
керувати своїми діями, потребує опіки -
постійного стороннього догляду у
зв'язку зі станом її здоров'я, з огляду
на те, що за нею здійснювали догляд мати
і батько, які померли, а він, заявник,
постійно разом зі своєю дружиною
проживає за адресою проживання ОСОБА_5,
рада опіки та піклування просила своїм
поданням призначити його опікуном
ОСОБА_5

У своєму поданні представник ради
опіки та піклування посилається на те,
що ОСОБА_5, 1966року народження,
встановлено 1-шу групу інвалідності з
дитинства безстроково, що є наслідком
перенесеного менінгіту у дитячі роки
(довідка до акту огляду МСЕК серії 2-18ОД
№097703 від 14.11.2011р.), у зв'язку з чим не
здатна до самообслуговування; за нею
доглядає її брат - ОСОБА_2, що проживає з
нею, надає належну допомогу у побуті та
поліпшенні якості життя, не має
обмежень за станом здоров'я бути
піклувальником, має постійний дохід у
виді заробітку періодично за наймом у
приватних осіб, житлово-побутові умови
сім'ї відповідають вимогам
санітарно-гігієнічних норм.

До початку судового засідання заявник
звернувся до суду з заявою, підтримавши
її у попередньому судовому засіданні,
про призначення заочної
судово-психіатричної експертизи для
визнання обмеженої дієздатності його
сестри і призначення їй опікуна,
посилаючись на те, що ОСОБА_5,1966року
народження, потребує його постійного
догляду, оскільки є дуже хворою
людиною, потребує постійного
стороннього догляду, оскільки у зв'язку
зі станом її здоров'я - внаслідок
перенесеної хвороби у дитинстві, вона є
фактично лежачою хворою, не здатна до
самообслуговування, не пересувається
самостійно, він сам зі своєю дружиною
робить усю хатню роботу - прання,
прибирання, готування їжі; за сестрою
зручніше доглядати йому, оскільки він
не бажає, щоб його сестра була
позбавлена догляду його, як
найріднішої людини, і залишилася сама
напризволяще, адже батько та мати не
бажали, щоб сестру віддали до
державного закладу; у зв'язку з чим він
просить про призначення його опікуном
сестри, для чого буде робити усе, щоб
оформити для цього усі необхідні
документи, їхні житлово-побутові умови
відповідають вимогам
санітарно-гігієнічних норм, він з
дружиною та сестрою утрьох проживають
у батьківській хаті.

Треті особи - представник ради опіки та
піклуванні і прокурор - у судовому
засіданні не заперечували проти
визнання ОСОБА_5 недієздатною та
призначення їй опікуном її брата,
прокурор просив призначити
ОСОБА_5,1966року народження,
судово-медичну експертизу на предмет
встановлення недієздатності особи.

Суд, вислухавши думку присутніх у
судовому засіданні, дійшов висновку,
що, оскільки для розгляду заяви ОСОБА_2
та подання ради опіки та піклування по
суті і для визначення психічного стану
ОСОБА_5, 1966року народження, - вирішення
питання щодо її дієздатності, згідно
законодавства України необхідно
врахувати висновок
судово-психіатричної експертизи, яка
має спеціальні пізнання в області
судової психіатрії і встановлює
наявність чи відсутність психічного
розладу здоров'я, є необхідність та
достатні підстави для призначення
ОСОБА_5,1966року народження, амбулаторної
судово-психіатричної експертизи, а, у
зв'язку з тим, що за її станом здоров'я
неможливо організувати її
транспортування до місця проведення
експертизи, необхідно призначити таке
експертне дослідження у заочний
спосіб, з огляду на наступне.

Відповідно до норм
Цивільно-процесуального Кодексу
України, завданнями цивільного
судочинства є правильний і своєчасний
розгляд і вирішення цивільних справ з
метою захисту порушених або
оспорюваних прав, свобод і законних
інтересів громадян, організацій, прав
та інтересів. Поняття правоздатності
нерозривно пов'язане з поняттям
дієздатності. Згідно зі ст.30 ЦКУ
цивільну дієздатність має фізична
особа, котра усвідомлює значення своїх
дій і може керувати ними, та
визначається як здатність громадянина
своїми діями набувати цивільних прав і
створювати для себе цивільні обов'язки,
що виникає у повному обсязі з настанням
повноліття, крім випадків,
передбачених у ст. 35 ЦКУ, коли це
можливо з 16-річного віку. Отже, на
відміну від правоздатності,
дієздатність детермінується віком.
Пов'язуючи виникнення дієздатності в
повному обсязі з досягненням
повноліття, закон виходить з того, що з
цього віку людина досягає психічної
зрілості і набуває життєвого досвіду,
які стають достатніми, щоб правильно
розуміти і керувати своїми вчинками.
Такі якості особи залежать не тільки
від віку, а й від стану психічного
здоров'я. При наявності психічних
розладів у повнолітніх осіб може бути
відсутня здатність розуміти значення
своїх дій і керувати своєю поведінкою.
В таких випадках виникає питання про
можливість громадянина здійснювати
свої цивільні права та виконувати
цивільні обов'язки. У ст.36 ЦКУ
передбачено підстави для обмеження
цивільної дієздатності. Так, це
обмеження здійснюється судом не тільки
з причини факту зловживання спиртними
напоями, наркотичними засобами,
психоактивними речовинами, а ч.1ст.36 ЦК
України для обмеження дієздатності
містить в якості підстави визнання
особи обмежено дієздатною - поняття
"психічний розлад". Тим самим
визначається необхідність захисту
прав, свобод і законних інтересів
широкого кола громадян, котрі за
наявності в них певних психічних
розладів не в змозі самостійно й
ефективно їх реалізувати, повноцінно
вести свої справи, укладати угоди,
розпоряджатися своїм майном,
здійснювати інші правочини і через
свої психічні особливості можуть
опинитися жертвами різного роду
корисливих і злочинних намірів інших
осіб щодо них. Без сумніву, що в таких
випадках важливу роль відіграє
судово-психіатричне експертне
дослідження. Предметом дослідження
такої експертизи є певний психічний
стан, який "істотно впливає на
здатність фізичної особи
усвідомлювати значення своїх дій та
(або) керувати ними" і саме цим обмежує
дієздатність, не досягаючи глибини
таких розладів, що зовсім виключають
дієздатність, що можуть бути підставою
для призначення піклування, а, отже, для
ефективного захисту прав більшості
громадян. Такі норми у законодавстві
України відповідають меті створення
гармонійного, в дусі правової держави
регулювання відносин у всіх сферах
життя між усіма верствами населення,
включаючи осіб, які мають певні
психічні відхилення від норми. Особи,
котрих визнано недієздатними чи
обмежено дієздатними, не втрачають
своїх прав на володіння майном, його
успадкування за заповітом тощо, але
вступати в права спадкоємця, дарувати і
продавати, здійснювати інші правочини
вони можуть лише за посередництвом
свого опікуна чи піклувальника, який
несе відповідальність за правочини
його підопічного та дотримання прав
обмежено дієздатної людини. Визнання
громадянина недієздатним або обмежено
дієздатним здійснюється тільки судом у
порядку, передбаченому ЦПК України, а
саме, відповідно до ст.237 цього Кодексу,
клопотати перед судом про визнання
психічно хворого недієздатним або
обмежено дієздатним можуть члени його
сім'ї, органи опіки і піклування,
наркологічні та психіатричні
лікувальні установи. У заяві про
визнання громадянина недієздатним
викладаються обставини, що свідчать
про наявність в нього психічного
розладу, внаслідок якого він не може
розуміти значення своїх дій і керувати
ними. У випадку видужання або значного
покращення психічного стану особи,
визнаної недієздатною а бо обмежено
дієздатною, суд, на підставі
відповідного висновку
судово-психіатричної експертизи,
визнає громадянина дієздатним. На
підставі такого рішення суду
відміняється раніше встановлена над
громадянином опіка (піклування). Справа
про визнання особи недієздатною
розглядається судом за місцем
проживання особи, за заявою опікуна, а
також осіб, що перелічені у ст.237 ЦПК
України. Рішення суду є підставою для
призначення обмежено дієздатному
піклувальника, а недієздатному -
опікуна (ст.241 ЦПК). Рішення суд може
постановити лише за наявності
кваліфікованого медичного висновку,
яким є експертиза. Судово-психіатрична
експертиза у цивільних справах може
провадитися стаціонарно, амбулаторно,
в суді, заочно, тощо. Заочна експертиза
призначається тоді, коли досліджуваний
внаслідок тяжкого захворювання чи
надто далекої відстані від місця
проживання не може прибути на
експертизу. Однак після ознайомлення з
матеріалами цивільної справи експерт
має право просити про надання йому
додаткових матеріалів, а при
недостатній зрозумілості питання про
психічний стан суб'єкта може
наполягати на його особистому
обстеженні (ст. 53 ЦПКУ). В особливих
випадках, при тяжких фізичних недугах
хворого, експерти можуть проводити
обстеження в лікарні чи вдома у такого
хворого. Відповідно до питань, які
ставить суд перед
судово-психіатричними експертами,
залежно від характеру юридичного акту
чи позову при складанні висновку про
психічний стан учасників цивільного
процесу дається експертна оцінка
психічного стану досліджуваних як на
час обстеження, так і, відповідно,
ретроспективно або прогностично.
Однією з найбільш поширених у
цивільному процесі є
судово-психіатрична експертиза, що
призначається у справах про визнання
особи недієздатною чи обмежено
дієздатною (статті 36, 39 ЦК), та про
необхідність встановлення над нею
опіки чи піклування, коли
визначальними для експертного
висновку має бути констатація
наявності у досліджуваного критеріїв
недієздатності чи обмеженої
дієздатності. Призначення опіки,
піклувальника чи опікуна, відповідно, в
таких цивільних справах, має бути
обов'язковим (ст.241 ЦПК). Недієздатна
особа не розуміє значення своїх дій і
не може керувати ними, тому без
призначення судом опікуна вона не може
правильно розпоряджатися своїм майном,
без шкоди власному добробутові
укладати угоди, здійснювати юридичні
акти. Згідно закону України «Про судову
експертизу», цим законом визначаються
правові, організаційні і фінансові
основи судово-експертної діяльності з
метою забезпечення правосуддя
України незалежною, кваліфікованою і
об'єктивною експертизою, орієнтованою
на максимальне використання досягнень
науки і техніки. Відповідно до «порядку
проведення судово-психіатричної
експертизи», згідно наказу
Міністерства охорони здоров'я України
N397 від 08.10.2001 року, судово-психіатрична
експертиза (надалі - експертиза),
призначається органами досудового
слідства та суду і проводиться за їх
відповідним рішенням з метою отримання
відповідей на питання, що виникають під
час провадження адміністративних,
кримінальних та цивільних справ з
приводу психічного стану особи;
експертиза проводиться в Українському
науково-дослідному інституті
соціальної і судової психіатрії та
наркології МОЗ України, центрах
судово-психіатричних експертиз,
відділеннях (амбулаторних,
стаціонарних експертиз), які є
структурними підрозділами
психоневрологічних (психіатричних)
лікарень, психоневрологічних
диспансерів. Зазначені заклади охорони
здоров'я виконують функції
судово-експертних установ або
підрозділів; експертизу в експертній
установі (підрозділі) виконує лікар -
судово-психіатричний експерт
одноособово, або у складі амбулаторних
(стаціонарних) судово-психіатричних
експертних комісій. Незалежність
судового експерта та правильність його
висновку забезпечуються:
процесуальним порядком призначення
судового експерта, забороною під
загрозою передбаченої законом
відповідальності втручатися будь-кому
в проведення судової експертизи, тощо.

Беручи до уваги, що для визначення
психічного стану ОСОБА_5,1966року
народження, і правильного, об'єктивного
розгляду даної цивільної справи
необхідні спеціальні пізнання в
області судової психіатрії, суд дійшов
висновку, що клопотання прокурора про
призначення зазначеної експертизи
підлягає задоволенню, тому, для
проведення експертизи необхідно
витребувати у Болградській ЦРЛ медимні
картки хворої.

Враховуючи вищевикладене,
керуючись ст.ст.1-6,8,11,12,28,29,36,53,57,62,64-66, 130,
145-147,239 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про призначення
судово-психіатричної експертизи -
задовольнити.

Витребувати з Болградської ЦРЛ усю
медичну документацію (історії хвороби,
медична картка, тощо), щодо ОСОБА_5,
ІНФОРМАЦІЯ_1, що мешкає у АДРЕСА_1, яка,
згідно протоколу ВКК потребує
стороннього догляду безстроково, не
може самостійно обслуговувати себе
внаслідок інвалідності 1-ї групи з
дитинства, що є наслідком перенесеного
менінгиту у 1969 році.

За заявою ОСОБА_2, та згідно
подання органу опіки і піклування при
Олександрівській сільській раді
Болградського району Одеської області
про визнання ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,
недієздатною, призначити заочну
судово-психіатричну експертизу,
провадження якої доручити експертам
Одеської обласної психіатричної
лікарні №1 (м.Одеса, вул.Академіка
Воробйова,5).

На розгляд експертів винести
наступні питання:

- чи страждає ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,
хронічним психічним розладом, якщо так,
то яким?

- чи може вона за своїм психічним
станом, з урахуванням впливу на нього
наявних чи перенесених психічних чи
соматичних захворювань і хворобливого
стану, повною мірою усвідомлювати
значення своїх дій та керувати ними?

- чи потребує вона стороннього догляду -
опіки чи піклування?

Експертів попередити про кримінальну
відповідальність відповідно до
ст.ст.384,385 КК України.

В розпорядження експертів надати
заяву ОСОБА_2, подання ради опіки та
піклування з доданими до неї
матеріалами, медичну документацію
ОСОБА_5, 1966року народження, витребувану
у Болградській ЦРЛ та в родичів,
матеріали цивільної справи №497/2065/14-ц
на __ аркушах, та копію цієї ухвали.

Провадження у справі зупинити на час
проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення
провадження у справі може бути
оскаржена шляхом подання апеляції до
апеляційного суду Одеської області
через суд першої інстанції в
п'ятиденний строк з дня її
проголошення.

Головуючий суддя:
__________________

Народні засідателі:
__________________

__________________