Провадження №2/761/4453/2014
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

01 серпня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді Гайдук С.В.

при секретарі Савенко О.І.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві в приміщенні суду
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради,
Житлово-будівельного кооперативу
«Верстат», третя особа Третя Київська
державна нотаріальна контора про
визнання права власності на квартиру в
порядку спадкування,

в с т а н о в и в:

у квітні 2014 року позивач ОСОБА_1
звернувся до Шевченківського
районного суду м. Києва із позовом до
відповідачів Київської міської ради,
Житлово-будівельного кооперативу
«Верстат», третя особа Третя Київська
державна нотаріальна контора про
визнання права власності на квартиру в
порядку спадкування. Позовні вимоги
мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер
його батько ОСОБА_4, у зв'язку із його
смертю відкрилася спадщина на належне
йому майно - квартиру АДРЕСА_1. 30.10.2013р.
він звернувся із заявою про видачу йому
у порядку спадкування за законом
свідоцтва про право на спадщину. У
видачі свідоцтва йому було відмовлено
у зв'язку з відсутністю
правовстановлюючого документу на
квартиру та роз'ясню звернутись до суду
з позовом про визнання права власності
на квартиру. Спірна квартира є
кооперативною і розташована в будинку
Житлового-будівельного кооперативу
«Верстат» і була надана на сім'ю його
батька у складі трьох чоловік. Сума
пайового внеску за квартиру в розмірі
3743,80 крб. була сплачена його покійним
батьком 31 грудня 1979 року у повному
обсязі. Однак за життя не була ним
оформлена та не було видано Свідоцтво
про право власності. У зв'язку із чим
позивач і звернувся до суду із вказаним
позовом.

В судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги підтримав,
просив позов задовольнити, з
викладених підстав.

Представник відповідача Київська
міська рада в судове засідання не
з'явився, на адресу суду надійшли
письмові пояснення, відповідно до яких
просить у задоволенні позову
відмовити, оскільки правовстановлюючі
документи не оформлені належним чином,
у зв'язку з чим позовні вимоги є
безпідставними, та через зайнятість
представників, просить розгляд справи
проводити у відсутність представника.

Представника відповідача
Житлово-будівельного кооперативу
«Верстат» в судове засідання не
з'явився, про розгляд справи
повідомлявся належним чином, а тому суд
вважає за можливе провести розгляд
справи у його відсутності.

Третя особа представник Третьої
Київської державної нотаріальної
контори в судове засідання не з'явився,
надіслав до суду заяву про розгляд
справи в їх відсутності.

Вислухавши пояснення представника
позивача, дослідивши письмові
матеріали справи, суд встановив
наступні обставини та відповідні їм
правовідносини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є
сином ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1
року та підтверджується свідоцтвом про
смерть (а.с.10).

Після смерті батька позивача
відкрилась спадщина на кооперативну
квартиру АДРЕСА_1 в
житлово-будівельному кооперативі
«Верстат».

Згідно архівного витягу від 25.12.2012р.
вбачається що рішенням виконкому
Жовтневої райради депутатів трудящих
м. Києва від 31.08.1964р. № 2827 «Про надання
житлової площі» було розглянуто
матеріали засідання житлової комісії
про надання житлової площі членам
житлово-будівельного кооперативу
«Верстат» при Київському заводі
верстатів-автоматів ім.. М.Горького в
будинку по вул.. В.Блюхера та вирішено
затвердити список про надання
житлової площі. Згідно списку ОСОБА_4 у
складі сімї: ОСОБА_7(дружина) та ОСОБА_1
(син) значаться у черзі під номером 29
(а.с.6).

З копії довідки № 57 від 29.09.2013 року
житлово-будівельного кооперативу
«Верстат» вбачається, що ОСОБА_1 є
власником кооперативної квартири
АДРЕСА_1. Сума пайового внеску за
квартиру в розмірі 3743,80 крб. сплачена 31
грудня 1979 року в повному обсязі.

З копії спадкової справи вбачається, що
позивачу державний нотаріус відмовив у
видачі Свідоцтва про право на спадщину
за законом на квартири АДРЕСА_1 через
відсутність реєстрації
правовстановлюючого документу згідно
чинного законодавства.

Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у
разі викупу квартири член
житлово-будівельного кооперативу стає
її власником.

Частина друга ст. 19-1 Закону України
«Про кооперацію», передбачає, що у разі
викупу квартири, дачі, гаража, іншої
будівлі, споруди або приміщення член
житлово-будівельного,
дачно-будівельного,
гаражно-будівельного, житлового,
дачного, гаражного кооперативу чи
іншого відповідного кооперативу стає
власником цього майна.

Пунктом 8 Постанови Пленуму Верховного
Суду України №7 від 30 травня 2008 року
«Про судову практику у справах про
спадкування» передбачено, що у разі
смерті члена житлово-будівельного,
дачно-будівельного,
гаражно-будівельного кооперативу,
члена садівничого товариства, яким до
дня смерті не були внесенні повністю
пайові внески, до складу спадщини
входять частина внесеного паю та інші
суми, які підлягають поверненню, а не
квартира, дача, гараж, садовий будинок.
Якщо спадкодавець повністю вніс
пайовий внесок, то до складу спадщини
включається відповідно квартира, дача,
гараж, садовий будинок, інші будівлі та
споруди.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до
складу спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинились внаслідок його смерті
Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування
здійснюється за заповітом та за
законом.

Відповідно до ч.1 ст. 1258 ЦК України
визначено, що спадкоємці за законом
одержують право на спадкування
почергово.

Згідно із ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до положень ч.1, 3 та 5 ст.1268 ЦК
України спадкоємець за заповітом чи за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її. Спадкоємець, який
постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом, встановленого
ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про
відмову від неї. Незалежно від часу
прийняття спадщини вона належить
спадкоємцеві з часу відкриття
спадщини.

Фактичний вступ в управління або
володіння будь-якою частиною
спадкового майна розглядається як
прийняття всієї спадкової маси.

Таким чином, внаслідок відкриття
спадщини у спадкоємців за законом або
за заповітом виникає право
спадкування. Спадкове майно переходить
до спадкоємців лише за умови, що вони
виявили згоду щодо прийняття спадщини.
Прийняття спадщини - це не обов'язок
спадкоємців, а їх право.

Відповідно до ч.1 та 2 ст. 1296 ЦК України,
спадкоємець, який прийняв спадщину,
може одержати свідоцтво про право на
спадщину. Якщо спадщину прийняло
кілька спадкоємців, свідоцтво про
право на спадщину видається кожному з
них із визначенням імені та часток у
спадщині інших спадкоємців.

Згідно із положеннями ст. 1297 ЦК України
спадкоємець, який прийняв спадщину, у
складі якої є нерухоме майно,
зобов'язаний звернутись до нотаріуса
за видачею йому свідоцтва про право на
спадщину на нерухоме майно. Якщо
спадщину прийняло кілька спадкоємців,
свідоцтво про право на спадщину
видається на ім'я кожного з них, із
зазначенням імені та частки у спадщині
інших спадкоємців.

Згідно із Главою 10 п. 4.15., 4.18 «Порядку
вчинення нотаріальних дій нотаріусами
України», затвердженого Наказом
Міністерства юстиції України 22 02.2012
року № 296/5, видача Свідоцтв про право на
спадщину на нерухоме майно,
проводиться нотаріусом після подання
оригіналів правовстановлюючих
документів щодо належності цього майна
спадкодавцю.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного
Суду України «Про судову практику у
справах про спадкування» від 30.05.2008
року №7 визначено, що у разі відмови
нотаріуса в оформленні права на
спадщину особа може звернутися до суду
за правилами позовного провадження.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен
має право володіти, користуватися і
розпоряджатися своєю власністю,
результатами своєї інтелектуальної,
творчої діяльності.

Право приватної власності набувається
в порядку, визначеному законом.

Громадяни для задоволення своїх потреб
можуть користуватися об'єктами права
державної та комунальної власності
відповідно до закону.

Ніхто не може бути протиправно
позбавлений права власності. Право
приватної власності є непорушним.

Аналізуючи зібрані по справі докази в
їх сукупності, суд дійшов висновку, що
позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають
задоволенню в повному обсязі, оскільки
факт належності померлому квартири
знайшов своє підтвердження в судовому
засіданні, а тому позов ОСОБА_1 є
підставним та обґрунтованим.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 3, 10, 15, 60, 212-215 ЦПК України, ст. ст.
384, 1218, 1261, 1297, 1270 ЦК України, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
Житлово-будівельного кооперативу
«Верстат», третя особа Третя Київська
державна нотаріальна контора про
визнання права власності на квартиру в
порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (і/н НОМЕР_1) право
власності на квартиру АДРЕСА_1 в
порядку спадкування за законом після
смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1
року.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва шляхом
подачі апеляційної скарги через суд
першої інстанції протягом десяти днів
з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя: