Апеляційний суд
Житомирської області
Справа №295/2229/13-ц
Головуючий у 1-й інст.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2014 року колегія суддів судової
палати з розгляду цивільних справ
апеляційного суду Житомирської
області

в складі: головуючої судді
Косигіної Л.М.

суддів: Талько
О.Б., Григорусь Н.Й.

при секретарі
Трохимчук Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Житомирі цивільну справу
за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
ОСОБА_4 про встановлення порядку
користування житловим приміщенням

за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1,
ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення
порядку користування житловим
приміщенням

за апеляційними скаргами ОСОБА_1,
ОСОБА_3

на рішення Богунського районного суду
м. Житомира від 28 травня 2014 року, -

в с т а н о в и л а
:

У лютому 2013 року ОСОБА_1, ОСОБА_2,
ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом, в
якому просили встановити порядок
користування квартирою АДРЕСА_1,
виділивши в користування ОСОБА_1
житлову кімнату площею 11,9 кв.м. з
лоджією, ОСОБА_2, ОСОБА_3 в спільне
користування житлову кімнату 18,4 кв.м. з
балконом, ОСОБА_4 кімнату площею 8,2
кв.м., а коридор, кухню, туалет і ванну
залишити у спільному користуванні.
Зазначили, що вони є співвласниками
вищевказаної квартири у рівних
частках, проте відповідач користується
двома кімнатами площею 18,4 та 11,9 кв.м., не
бажає звільнити ці приміщення, чим
позбавив їх можливості користуватися
власністю. Оскільки на кожного
співвласника припадає по 9,6 кв.м.
житлової площі спірної квартири,
відступ від рівності часток є
незначним, а тому вважають, що їх вимоги
підлягають задоволенню.

У вересні 2013 року ОСОБА_4 подав до
суду зустрічний позов, в якому просив
встановити порядок користування
квартирою АДРЕСА_1, виділивши йому в
користування кімнату площею 18,4 кв.м. з
балконом, зважаючи на те, що він разом
із сім'єю проживає у спірній квартирі,
має двох неповнолітніх дітей, а тому
потребує кімнату більшою площею. Крім
того, просив виділити ОСОБА_2 і ОСОБА_3 в
спільне користування кімнату площею 11,9
кв.м. з лоджією, а ОСОБА_1 кімнату площею
8,2 кв.м.

Рішенням Богунського районного суду м.
Житомира від 28 травня 2014 року у
задоволенні позовів відмовлено.

В апеляційних скаргах ОСОБА_1, ОСОБА_3,
посилаючись на порушення судом норм
матеріального та процесуального права,
просять рішення скасувати, ухвалити
нове рішення по суті позовних вимог.
Зазначили, що суд дійшов
необґрунтованого висновку про те, що
неможливо встановити порядок
користування спірною квартирою, який
ними було запропоновано, оскільки
відхилення від розміру часток сторін є
незначним і не порушує права
відповідача. Крім того, відмова у
задоволенні позову позбавляє їх
можливості користуватися своєю
власністю.

Розглянувши справу в межах, визначених
ст. 303 ЦПК України, колегія суддів
приходить до висновку, що скарга не
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України
майно, що є у власності двох або більше
осіб (співвласників), належить їм на
праві спільної власності (спільне
майно). Частиною 1 ст. 356 ЦК України
передбачено, що власність двох або
більше осіб із визначенням часток
кожного з них у праві власності є
спільною частковою власністю.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 358 ЦК України право
спільної часткової власності
здійснюється співвласниками за їхньою
згодою. Кожен із співвласників має
право на надання йому у володіння та
користування тієї частини спільного
майна в натурі, яка відповідає його
частці у праві спільної часткової
власності. У разі неможливості цього,
він має право вимагати від інших
співвласників, які володіють і
користуються спірним майном,
відповідної матеріальної компенсації.

З роз'яснень, викладених у п. 14
постанови Пленуму Верховного суду
України від 22.12.1995 року № 20 "Про судову
практику у справах за позовами про
захист приватної власності"
вбачається, що квартира, яка є спільною
сумісною чи спільною частковою
власністю, на вимогу учасника
(учасників) цієї власності підлягає
поділу в натурі, якщо можливо виділити
сторонам ізольовані жилі та інші
приміщення з самостійними виходами,
які можуть використовуватися як окремі
квартири або які можна переобладнати в
такі квартири. У протилежному випадку
може бути встановлено порядок
користування приміщенням квартири,
якщо про це заявлено позов.

Судом встановлено, що ОСОБА_1, ОСОБА_2,
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є співвласниками в
рівних частках трикімнатної квартири
АДРЕСА_1, жилою площею 38,5 кв.м. (кімнати
8,2 кв.м., 11,9 кв.м., 18,4 кв.м.), загальною
площею 62,71 кв.м., на підставі свідоцтва
про право власності на житло №14372 від
09.08.1994 року та свідоцтва про право на
спадщину за законом від 25.03.2013 року
(а.с. 9, 32-33, 134).

У спірній квартирі зареєстровані
сторони, але фактично проживають:
ОСОБА_1, який займає кімнату площею 8,2
кв.м., та ОСОБА_4 із сім'єю в складі 4-х
чоловік (він, дружина та двоє дітей),
якій займає дві інші кімнати. ОСОБА_2 і
ОСОБА_3 в даній квартирі не проживають,
одружені, мають неповнолітніх дітей та
винаймають інше житло.

Відмовляючи у задоволенні позову
ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, суд першої
інстанції правильно виходив з того, що
порядок користування спірною
квартирою, запропонований позивачами,
буде порушувати майнові права
відповідача ОСОБА_5 та сторін у цілому,
оскільки зміниться баланс часток
кожного з них у праві власності. В інший
спосіб, із збереженням рівності часток
співвласників у спірному майні з
дотриманням прав кожного на володіння,
користування та розпорядження
належною йому часткою, встановити
порядок користування квартирою
неможливо.

Доводи апеляційної скарги висновки
суду не спростовують, підстав для
скасування судового рішення немає.

Рішення в частині відмови у
задоволенні зустрічного позову ніким
не оскаржується, а тому не є предметом
апеляційного розгляду.

Керуючись ст. ст. 209, 218, 303, 304, 307, 308, 313-315
ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційні скарги ОСОБА_1, ОСОБА_3
відхилити, а рішення Богунського
районного суду м. Житомира від 28 травня
2014 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з
моменту її проголошення та може бути
оскаржена в касаційному порядку
безпосередньо до Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ протягом двадцяти днів з дня
набрання нею законної сили.

Головуюча Судді