Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2014 р. Іллічівський
районний суд м. Маріуполя Донецької
області під головуванням судді
Литвиненко Н. В., при секретарі
Ксєломєнос О.О., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в місті
Маріуполі цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У липні 2014 року позивачка звернулася до
суду із позовом, в обґрунтування якого
вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її
мати, ОСОБА_4, після смерті якої
відкрилася спадщина на належне їй
майно, у тому числі, на земельну
ділянку, площею 6,31 га, розташовану на
території Зорянської сільської ради
колишнього КСП «Маріупольський».
Спадкодавець заповіту не залишила.
Позивачка як дочка спадкодавця, а так
само відповідачі ОСОБА_3, як син
спадкодавця, та ОСОБА_2 як дочка
спадкодавця, є спадкоємцями першої
черги спадкування за законом. У
встановлений законом шестимісячний
строк позивачка не звернулась до
нотаріуса із заявою про прийняття
спадщини з огляду на те, що через свою
юридичну малограмотність помилялася
щодо встановленого порядку прийняття
спадщини, вважаючи, що до нотаріуса із
заявою про прийняття спадщини
необхідно звернутися у будь-який час
після закінчення шести місяців з дня
смерті спадкодавця. Коли ж вона
звернулася до нотаріуса із заявою про
прийняття спадщини, нотаріус відмовив
у прийнятті такої заяви та у видачі
свідоцтва про право на спадщину після
ОСОБА_4 Причину відмови нотаріус
мотивував тим, що позивачкою було
пропущено строк прийняття спадщини.
Одночасно з цим, нотаріус рекомендував
звернутися до суду із заявою про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини. Позивачка просила
визначити їй додатковий строк для
подання заяви про прийняття спадщини,
яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 зі смертю
ОСОБА_4.

Позивачка у судове засідання не
з'явилася, надала заяву про можливість
розгляду справи за її відсутності,
позовні вимоги підтримала та просила
позов задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання
не з'явився, надав заяву про можливість
розгляду справи за його відсутності,
проти задоволення позову не
заперечував.

Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання
не з'явилася, надала заяву про
можливість розгляду справи за її
відсутності, проти задоволення позову
не заперечувала.

Дослідивши письмові матеріали,
оцінюючи належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності, суд дійшов
висновку про те, що позов знайшов своє
підтвердження представленими доказами
і підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Так, зі свідоцтва про смерть, виданого 03
грудня 2013 року Іллічівським відділом
державної реєстрації актів цивільного
стану Маріупольського міського
управління юстиції у Донецькій області
03 грудня 2013 року за актовим записом №
1474, вбачається, що ОСОБА_4 померла
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно свідоцтва про народження від 22
травня 1959 року батьками ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_6 та ОСОБА_4.

Відповідно до свідоцтва про укладення
шлюбу, виданого 22.12.1981 року Будинком
одруження м. Жданова Донецької області,
22 грудня 1981 року між ОСОБА_7 та ОСОБА_1
зареєстровано шлюб, актовий запис № 4449.
Після укладення шлюбу дружині
присвоєно прізвище «ОСОБА_1».

Із цього суд дійшов висновку про те, що
матір'ю позивачки ОСОБА_1 дійсно є
спадкодавець, ОСОБА_4, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу
України, у першу чергу право на
спадкування за законом мають діти
спадкодавця, у тому числі зачаті за
життя спадкодавця та народжені після
його смерті, той з подружжя, який його
пережив та батьки.

Отже, позивачка є спадкоємцем першої
черги спадкування за законом після
ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного
кодексу України, спадкоємець, який
бажає прийняти спадщину, але на час
відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати
нотаріусу заяву про прийняття
спадщини.

Частиною 1 ст. 1270 Цивільного кодексу
України передбачений строк для
прийняття спадщини - шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини.

У передбачений законом строк для
прийняття спадщини із відповідною
заявою до нотаріуса позивачка не
звернулася, оскільки через свою
юридичну малограмотність, помилялася
щодо встановленого порядку прийняття
спадщини. Таку причину пропуску строку
для прийняття спадщини суд визнає
поважною. Законодавством України, що
діяло на час відкриття спадщини, та діє
на час ухвалення судом рішення, не
встановлено жодних обмежень часу,
протягом якого особа може звернутися
до суду із заявою про надання
додаткового строку для прийняття
спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного
кодексу України, за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття
спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 10, 57, 60, 61, 197, 209, 214-215 ЦПК
України, ст.ст. 1216, 1216, 1220, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК
України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для
прийняття спадщини, яка відкрилася
ІНФОРМАЦІЯ_2 зі смертю ОСОБА_4,
тривалістю у три місяці з дня набрання
рішенням чинності.

На рішення може бути подана апеляція в
Апеляційний суд Донецької області
через Іллічівський райсуд м. Маріуполя
протягом 10 днів з дня проголошення
рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні під час проголошення
рішення, можуть подати апеляційну
скаргу протягом десяти днів з дня
отримання копії цього рішення.

Суддя:
Н. В. Литвиненко