Справа № 630/629/14-ц
Провадження № 2/630/292/2014
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2014 року
м. Люботин

Люботинський міський суд Харківської
області у складі:

головуючого судді
Дем'яненко І.В.,

за участю секретаря
Тимошенко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду м. Люботин
Харківської області цивільну справу за
позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
ОСОБА_3 про встановлення факту родинних
відносин, визнання права власності на
житловий будинок в порядку
спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Люботинського
міського суду Харківської області з
позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про
встановлення юридичного факту,
визнання права власності на житловий
будинок в порядку спадкування.

В своїй позовній заяві ОСОБА_1 просить
встановити факт родинних відносин, а
саме, що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1
року є рідним сином ОСОБА_5, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Також позивачка просила визнати за нею
право власності на житловий будинок з
господарськими будівлями,
розташованими за адресою АДРЕСА_1 в
порядку спадкування.

Сторони про час та місце розгляду
справи були повідомленні належним
чином та своєчасно, в судове засідання
не з'явилися.

Позивач - ОСОБА_1 направила до суду
заяву в якій зазначила, що свої позовні
вимоги підтримує, просить розглядати
справу без її участі. Від відповідачів
ОСОБА_2, ОСОБА_3 надійшли заяви, в яких
вони зазначають, що позовні вимоги
ОСОБА_1 визнають в повному обсязі, не
заперечують проти їх задоволення та
просять розглядати справу без їх
участі.

Відповідно до вимог ст. 197 ЦПК України у
разі неявки в судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи в
разі якщо відповідно до положень ЦПК
розгляд справи здійснюється судом за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі, фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи та
оцінивши зібрані докази по справі,
вважає, що позовні вимоги обґрунтовані
і підлягають задоволенню повністю.

Судом встановлені такі факти, що не
оспорюються сторонами,
підтверджуються наданими суду
доказами, та відповідні їм
правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи,
житловий будинок, розташований за
адресою АДРЕСА_1, належить ОСОБА_5 на
підставі свідоцтва про право
власності, виданого 12 березня 1963 року
на підставі рішення виконкомому №4 від
08 березня 1963(а.с.25).

ОСОБА_5, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
НОМЕР_1, виданим відділом реєстрації
актів цивільного стану Люботинського
міського управління юстиції в
Харківській області на підставі
актового запису № 44 від 17 березня 1948
року (а.с.29).

Враховуючи, що ОСОБА_5 помер
ІНФОРМАЦІЯ_2 року, тобто в період дії
Цивільного кодексу України 1963 року, суд
вважає за доцільне керуватися нормами
ЦК України в редакції 1963 року, так як
відповідно до п.4 Перехідних положень
ЦК України в редакції 2003 року,
Цивільний кодекс України 2003 року
застосовується до цивільних відносин,
що виникли після набрання ним чинності.
Відносно цивільних правовідносин, які
виникли до вступу в силу Цивільного
кодексу України в редакції 2003 року,
його положення застосовуються до тих
прав і обов'язків, які виникли та
продовжують існувати після вступу його
в силу. В зв'язку з тим, що вказані
правовідносини виникли та
продовжували існувати до 01 січня 2004
року, тобто до вступу в силу Цивільного
кодексу України в редакції 2003 року, суд
вважає за необхідне застосувати до
правовідносин між сторонами по справі
правові норми, передбачені Цивільним
кодексом України в редакції 1963 року.

Згідно зі ст. 525 ЦК України (в редакції
1963 року) часом відкриття спадщини
визнається день смерті спадкодавця.
Тобто спадщина, яка складається з
житлового будинку з надвірними
будівлями, розташованого за адресою:
Харківська область, АДРЕСА_1 після
смерті ОСОБА_5 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2
року.

Згідно з ч. 1 ст. 529 ЦК України при
спадкоємстві за законом спадкоємцями
першої черги є, в рівних частках, діти (у
тому числі усиновлені), дружина і
батьки (усиновителі) померлого. До
числа спадкоємців першої черги
належить також дитина померлого, яка
народилася після його смерті.

В ході судового розгляду встановлено,
що спадкоємцями на відкриту після
смерті ОСОБА_5 є його син ОСОБА_4, донька
ОСОБА_3

Згідно з ст. 549 ЦК України (в редакції 1963
року) спадкоємець, вважається таким, що
прийняв спадщину, якщо він на протязі
шести місяців з дня відкриття спадщини
фактично вступив в управління або
володіння спадковим майном або якщо
він подав в нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини.

Спадщину після смерті спадкодавиці
ОСОБА_5 прийняв його син ОСОБА_4. як
спадкоємець першої черги, оскільки
після смерті спадкодавця він мешкав в
зазначеному будинку, тобто протягом
шести місяців вступив в управління
спадковим майном Крім того, як
вбачається з довідки Харківського
обласного нотаріального архіву № 15981
від 29 липня 2014 року, з якої вбачається,
що після смерті ОСОБА_5, який на момент
смерті мешкав за адресою АДРЕСА_1 до
нотаріальної контори в шести місячний
строк з заявами про прийняття спадщини
або про відмову від прийняття спадщини
ніхто не звертався, спадкові справи не
заводилися, свідоцтва про право на
спадщину за не видавалися (а.с.45-47).
ОСОБА_3 з заявами про прийняття
спадщини після смерті батька не
зверталася.

ОСОБА_4, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
НОМЕР_2, виданим відділом реєстрації
актів цивільного стану Люботинського
міського управління юстиції в
Харківській області на підставі
актового запису № 333 від 29 липня 2006
(а.с.30).

Документи, які можуть підтвердити факт
того, що, ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1
року, є рідним сином ОСОБА_5, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_2 року, відсутні. Разом з
тим, зазначені обставини визнали
відповідачі по справі ОСОБА_2, яка є
рідною донькою ОСОБА_4 та ОСОБА_3, яка є
рідною донькою ОСОБА_5 та сестрою
ОСОБА_4

Оскільки, зазначені обставини
сторонами визнані та не оспорюються,
суд відповідно до вимог ст. 61 ЦПК
України вважає їх встановленими та
такими, що не підлягають доказуванню.

Враховуючи, що ОСОБА_4 помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 року, суд вважає за
доцільне керуватися нормами ЦК України
в редакції 2003 року, в зв'язку з тим, що
вказані правовідносини виникли після 01
січня 2004 року, тобто після набрання
чинності Цивільного кодексу України в
редакції 2003 року.

Згідно зі ст. 1220 ЦК України (в редакції
2003 року) внаслідок смерті особи або
оголошення її померлою відкривається
спадщина. Відповідно до ст. 1258 ЦК
України (в редакції 2003 року) спадкоємці
за законом одержують право на
спадкування почергово. Спадкоємцем
першої черги на відкриту після смерті
ОСОБА_4 спадщину є його доньки - ОСОБА_1
та ОСОБА_2, що відповідає вимогам ст. 1261
ЦК України, тобто у першу чергу право на
спадкування за законом мають діти
спадкодавця, той з подружжя, який його
пережив, та батьки.

Факт родинних відносин між ОСОБА_1 та
ОСОБА_1 підтверджується свідоцтвом про
народження, виданим на підставі
актового запису № 365 від 05 вересня 1950
року ЗАГС м. Люботин (а.с.7). Факт зміни
прізвища ОСОБА_1 з ОСОБА_1
підтверджується свідоцтвом про
одруження між ОСОБА_8 та ОСОБА_1, виданим
на підставі актового запису № 703-274 від
02 листопада 1968 року ЗАГС м. Люботин
(а.с.8).

Факт родинних відносин між ОСОБА_1 та
ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про
народження, виданим Якши -
Янгіставською сільською радою Арик-
Баликського району Кокчетавської
області, на підставі актового запису №
22 від 10 травня 1957 року (а.с.11). Факт зміни
прізвища ОСОБА_2 з ОСОБА_2
підтверджується свідоцтвом про
одруження між ОСОБА_10 та ОСОБА_2,
виданим на підставі актового запису №
49 від 30 жовтня 1976 року
Новгородківським ЗАГС Кіровоградської
області (а.с.8).

Згідно з ч. 2 ст. 1268 ЦК України (в
редакції 2003 року) спадкоємець, який
постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 ЦК, він не
заявив про відмову від неї. Згідно з ч. 1
ст. 1269 ЦК України (в редакції 2003 року)
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини. В ч. 1 ст. 1270 ЦК
України (в редакції 2003 року) зазначено,
що для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 - донька спадкодавця
ОСОБА_4, спадщину прийняла як
спадкоємець першої черги, оскільки на
момент смерті спадкодавця вона
мешкала разом з ним, доглядала та
піклувалася про нього. Зазначені
обставини підтвердили відповідачі, про
що йдеться в їх заявах. Тобто вимоги ст.
1268 ЦК України ОСОБА_1 виконала.

Як вбачається з відповіді Другої
державної нотаріальної контори
Харківського району Харківської
області 1258/01-16 від 02 серпня 2014 року до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини згідно заповіту,
посвідченого Другою держнотконторою
Харківського району Харківської
області від 20 березня 2006 року,
звернулася донька померлого - ОСОБА_2,
яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2. Її заява
08 серпня 2006 року зареєстрована в книзі
обліку та реєстрації спадкових справ
за № 1016. ОСОБА_2 видано свідоцтво про
право на спадщину за заповітом,
складеним відносно житлового будинку
АДРЕСА_2 (а.с.42-43).

Відповідачка ОСОБА_2 не заперечувала
про визнання права власності на
житловий будинок, розташований за
адресою АДРЕСА_1, за ОСОБА_1, що
підтверджується заявою ОСОБА_2 про
визнання позовних вимог.

Згідно зі ст.ст. 10, 11 ЦПК України
цивільне судочинство здійснюється на
засадах змагальності сторін, при цьому
суд розглядає цивільні справи не
інакше як в межах заявлених вимог і на
підставі наданих сторонами доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 10, ст. 60 ЦПК України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК.
Докази подаються сторонами та іншими
особами, які беруть участь у справі.
Доказуванню підлягають обставини, які
мають значення для ухвалення рішення у
справі і щодо яких у сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі,
виникає спір. Доказування не може
ґрунтуватися на припущеннях.

Проаналізувавши зібрані по справі
докази та враховуючи вищенаведене, суд
вважає за необхідне: позовні вимоги
ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Судові витрати з позивачки судом не
стягуються, оскільки вона сплатила
судовий збір в повному обсязі при
звернені з позовом до суду.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 61, 79, 209, 212, 213, 214,
215, 218, 223, 235, 256-259 ЦПК України, ст. 529, 549 ЦК
України (в редакції 1963 року), ст.ст. 1220,
1221, 1261, 1268, 1269, 1270 Цивільного кодексу
України (в редакції 2003 року), суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити
повністю.

Встановити факт родинних відносин, а
саме,що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1
року, є рідним сином ОСОБА_5, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
житловий будинок літ. «А-1» з верандою
літ. «а», загальною площею 33,10 кв.м, в
тому числі житловою площею 12,00 кв.м з
господарськими будівлями і спорудами,
які розташовані за адресою АДРЕСА_1, в
порядку спадкування після смерті
батька ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1
року.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через
Люботинський міський суд Харківської
області в десятиденний строк з дня
проголошення рішення. Особи, які брали
участь у праві, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення. Рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку для
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано.

Суддя І. В. Дем`яненко