Справа № 405/3750/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.08.2014 року Ленінський районний суд
м. Кіровограда у складі :

головуючого судді
Плохотніченко Л.І.

при секретарі:
Іванову А.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Кіровограді цивільну
справу за позовною заявою ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про встановлення юридичного
факту та визнання права власності в
порядку спадкування та зустрічним
позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання
права власності в порядку спадкування

Встановив:

Позивач звернувся в Ленінський
районний суд м. Кіровограда з позовом
про встановлення юридичного факту та
визнання права власності в порядку
спадкування зазначивши, що його
батькові ОСОБА_3 на підставі договору
про право забудови від 25 жовтня 1960 року
була надана земельна ділянка для
будівництва індивідуального житлового
будинку, на якій його батьками
побудовано житловий будинок з
господарсько-побутовими будівлями під
АДРЕСА_1.

Після смерті у 2008 році матері позивача
ОСОБА_4, відкрилася спадщина на 1/2
частину вказаного будинку з
господарсько-побутовими будівлями, яка
належала їй на праві спільної сумісної
власності подружжя.

Після смерті ОСОБА_4 спадщину
прийняли спадкоємці за законом першої
черги: чоловік ОСОБА_3, як спадкоємець,
що постійно проживав із спадкодавцем
на час відкриття спадщини, а також сини
- ОСОБА_1 та ОСОБА_2, шляхом подачі
відповідних заяв до Кіровоградської
міської державної нотаріальної
контори № 1, проте ніхто з зазначених
осіб не отримував свідоцтва про право
на спадщину.

06.05.2009 року приватним нотаріусом
Кіровоградського міського
нотаріального округу, по реєстру №1113
посвідчено заповіт, згідно з яким
ОСОБА_3 усе своє майно де б воно не було
і з чого б воно не складалося, у тому
числі все те, що буде йому належати на
день смерті і на що він за законом
матиме право, заповів позивачу за
первісним позовом.

21.07.2009 року ОСОБА_3, згідно з рішенням
виконавчого комітету Кіровоградської
міської ради № 872 від 13.07.2009 року видане
свідоцтво про право власності на
нерухоме майно на цілий житловий
будинок з господарсько-побутовими
будівлями під АДРЕСА_1

Після смерті ОСОБА_3 позивач прийняв
спадщину, як спадкоємець за заповітом
та крім нього спадкоємцем за законом
першої черги є відповідач, котрий
звернувся до нотаріальної контори з
заявою про прийняття спадщини.

З урахуванням вказаних обставин,
позивач вважає, що відповідач має право
на 1/3 частину спадкового будинку, а він
на 2/3 частини.

Разом з тим, в обґрунтування заяви,
позивач вказав, що між ним та його
батьками ОСОБА_4 та ОСОБА_3 не
просліджуються родинні відносини. Так,
батьки у свідоцтвах про смерть вказані
як ОСОБА_4 ОСОБА_3, а позивач в паспорті
зазначений як ОСОБА_1. Але у свідоцтві
про народження на російській мові
позивач був записаний як «ОСОБА_1, а
батьки «ОСОБА_3» та «ОСОБА_4».

Крім того, відповідачем за первісним
позовом до суду подано зустрічний
позов до позивача про визнання за ним
права власності на 1/6 частину житлового
будинку з господарськими будівлями
АДРЕСА_1, в порядку спадкування після
смерті ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_4, а також про
визнання за ним права власності на 1/6
частину житлового будинку з
господарськими будівлями АДРЕСА_1, в
порядку спадкування після смерті
ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_3. В обґрунтування
зустрічного позову позивач зазначив,
що відповідно до довідки
медико-соціальної експертної комісії,
серії 1-МСЕ № 100508 від 17.07.2013 року він є
інвалідом та вважає, що після смерті
батька ОСОБА_3 має право на обов'язкову
частку у спадщині, яка складає половину
тієї частки, яка належала б йому при
спадкуванні за законом, що складає 1/6
частину, а загалом після смерті матері
і батька йому належить 1/3 частина
спадкового будинку.

Представником позивача за первісним
позовом до суду подано заяву,
відповідно до якої позовні вимоги
підтримала, просила задовольнити та
розгляд справи здійснити без її участі.
Проти задоволення зустрічного позову
представник позивача не заперечувала.

Представником відповідача до суду
подано заяву, відповідно до якої
позовні вимоги визнала, не
заперечувала проти їх задоволення,
просила розгляд справи здійснити без
її участі. Крім того, як представник
позивача за зустрічним позовом
позовні вимоги підтримала, просила
задовольнити та розглянути справу без
її участі.

Дослідивши матеріали справи до
оцінивши докази в їх сукупності, суд
вважає, що як первісний позов так і
зустрічний позов підлягають
задоволенню

Згідно з актом приймання
індивідуального домоволодіння № 502,
затвердженого рішенням виконавчого
комітету ради депутатів трудящих № 1067
від 27.12.1965 року, відповідно до договору
на право забудови від 25.10.1960 року,
комісією було прийнято у ОСОБА_6
будинок АДРЕСА_1

У відповідності з витягом із рішення
виконавчого комітету Кіровоградської
міської ради № 872 від 13.07.2009 року «Про
оформлення права власності на квартири
та житлові будинки із надвірними
будівлями» встановлено, що даним
рішенням було оформлено право
власності з видачею свідоцтв про право
власності ОСОБА_6 на житловий будинок
із надвірними будівлями по АДРЕСА_1.

За архівними даними реєстрових книг
обласного комунального підприємства
«Кіровоградське обласне об'єднане бюро
технічної інвентаризації» ОСОБА_6
належав житловий будинок АДРЕСА_1,
Свідоцтво поро право власності від
21.07.2009 №- / Виконавчий комітет
Кіровоградської міської ради Рішення
виконавчого комітету Кіровоградської
міської ради від 13.07.2009р. №872, в обмін
договору про надання в безстрокове
користування земельної ділянки від
26.10.1960р. №2-6686.

Згідно зі Свідоцтвом про одруження,
серії НОМЕР_2 від 7 травня 1960 року, між
ОСОБА_6 та ОСОБА_4 було укладено шлюб,
актовий запис № 489 та після одруження
дружині ОСОБА_6 ОСОБА_4 присвоєно
прізвище «ОСОБА_4».

Відповідно до свідоцтва про смерть
серії НОМЕР_3 від 25.02.2008 року, виданого
Міським відділом по реєстрації
смертей Головного управління юстиції,
ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_8, актовий
запис № 655.

Після смерті матері позивача ОСОБА_4
спадщину прийняв батько позивача
ОСОБА_3, як спадкоємець, що постійно
проживав разом із спадкодавцем на час
відкриття спадщини та її сини - позивач
ОСОБА_1 і ОСОБА_2, шляхом подачі
відповідних заяв до Кіровоградської
міської державної нотаріальної
контори № 1. Разом з тим, судом
встановлено, що жоден зі спадкоємців не
отримував свідоцтва про право на
спадщину.

Згідно з заповітом, складеним ОСОБА_3
від шостого травня дві тисячі дев`ятого
року, посвідченим приватним
нотаріусом Кіровоградського міського
нотаріального округу ОСОБА_9, ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживав за адресою:
АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1
на випадок своєї смерті зробив
розпорядження, за яким усе майно, де б
воно не було і з чого б воно не
складалось, у тому числі все те, що йому
буде належати на день смерті і на що він
за законом матиме право, заповів
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3. Реєстрація
вказаного заповіту міститься у
Спадковому реєстрі, про що свідчить
Витяг про реєстрацію в Спадковому
реєстрі № 19668531 від 06.05.2009 року.

Відповідно до свідоцтва про смерть
серії НОМЕР_4 від ІНФОРМАЦІЯ_9, виданого
Міським відділом по державній
реєстрації смертей реєстраційної
служби Кіровоградського міського
управління юстиції, ОСОБА_3, помер
ІНФОРМАЦІЯ_9, актовий запис №226 та після
його смерті спадщину фактично прийняли
діти ОСОБА_4 та ОСОБА_3 - їх сини ОСОБА_1
та ОСОБА_2.

Зі свідоцтва про народження ОСОБА_10,
серії НОМЕР_5 від 2 грудня 1968 року,
виданого гор бюро ЗАГС г. Кировоград,
встановлено, що ОСОБА_6 записаний
батьком позивача.

На момент смерті ОСОБА_4, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_8, разом з нею був
зареєстрований та проживав ОСОБА_3, що
підтверджується довідкою
квартального комітету № 16 Ленінського
району м. Кіровограда № 171 від 23 квітня
2014 року.

У відповідності до довідки
квартального комітету № 16 Ленінського
району м. Кіровограда № 172 від 23 квітня
2014 року, ОСОБА_1, який проживає за
адресою: АДРЕСА_1 на момент смерті його
батька ОСОБА_3 був зареєстрований та
проживав разом з батьком ОСОБА_3.

Відповідно до постанови 550/02-31 про
відмову у вчиненні нотаріальної дії
від 22 квітня 2014 року, винесеної
державним нотаріусом Кіровоградської
міської державної нотаріальної
контори №1 ОСОБА_11, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5
відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину за заповітом на 3/6
частки житлового будинку з відповідною
частиною господарсько-побутових
будівель, що знаходиться в АДРЕСА_1
після смерті батька ОСОБА_3, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_9. Відповідно до постанови
549/02-31 про відмову у вчиненні
нотаріальної дії від 22 квітня 2014 року,
винесеної державним нотаріусом
Кіровоградської міської державної
нотаріальної контори №1 ОСОБА_11,
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за заповітом на 1/6 частки житлового
будинку з відповідною частиною
господарсько-побутових будівель, що
знаходиться в АДРЕСА_1 після смерті
матері ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_8.

Згідно з рішенням Ленінського
районного суду м. Кіровограда від 26.09.2013
року встановлено юридичний факт, що
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, дійсно є сином
ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8.

Відповідно до довідки
медико-соціальної експертної комісії,
серії 1-МСЕ № 100508 від 17.07.2013 року ОСОБА_2,
є інвалідом та вважає, що після смерті
батька ОСОБА_3 має право на обов'язкову
частку у спадщині, яка складає половину
тієї частки, яка належала б йому при
спадкуванні за законом, що складає 1/6
частину, а загалом після смерті матері
і батька йому належить 1/3 частина
спадкового будинку.

Згідно ст.10 ЦПК України цивільне
судочинство здійснюється на засадах
змагальності сторін. Кожна сторона
повинна довести ті обставини, на які
вона посилається як на підставу своїх
вимог або заперечень.

Статтею ст.11 ЦПК України
передбачено, що суд розглядає цивільні
справи не інакше як за зверненням
фізичних чи юридичних осіб, поданим
відповідно до цього Кодексу, в межах
заявлених ними вимог і на підставі
доказів сторін та інших осіб, які
беруть участь у справі.

Згідно ст.60 ЦПК України кожна сторона
зобов'язана довести ті обставини, на
які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень. Докази
подаються сторонами та іншими особами,
які беруть участь у справі. Доказуванню
підлягають обставини, які мають
значення для ухвалення рішення у
справі і щодо яких у сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі,
виникає спір. Доказування не може
ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 1 ст. 256 ЦПК України
передбачений перелік справ про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення, які розглядає суд.

У відповідності до ч.2 ст. 256 ЦПК України
у судовому порядку можуть бути
встановлені також інші факти, від
яких залежить виникнення, зміна або
припинення

особистих чи майнових прав фізичних
осіб, якщо законом не визначено іншого
порядку їх встановлення.

Суд вважає, що в судовому засіданні
знайшов підтвердження факт, що має
юридичне значення, а саме, що ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_6, є сином ОСОБА_3, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_9, що вбачається з
матеріалів справи, тому зібрані у
справі докази та їх належна оцінка
вказують на наявність підстав для
задоволення заяви.

Факт, про встановлення якого просить
заявник, має для нього юридичне
значення, оскільки дає можливість
реалізувати своє право на прийняття
спадщини.

Відповідно до ст.1216 ЦК України
спадкування є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб ( спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ст.1261 ЦК України у
першу чергу право на спадкування за
законом мають діти спадкодавця, у тому
числі зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч.4 ст.174 ЦК України у разі
визнання відповідачем позову суд за
наявності для того законних підстав
ухвалює рішення про задоволення
позову. Якщо визнання відповідачем
позову суперечить закону або порушує
права, свободи чи інтереси інших осіб,
суд постановляє ухвалу про відмову у
прийнятті визнання відповідачем
позову і продовжує судовий розгляд.

Право на спадкування мають особи,
визначені у заповіті (ч.1 ст. 1223 ЦК
України).

У відповідності до ч.1 ст. 1241 ЦК
України малолітні, неповнолітні,
повнолітні непрацездатні діти
спадкодавця, непрацездатна вдова
(вдівець) та непрацездатні батьки
спадкують , незалежно від змісту
заповіту, половину частки, яка належала
кожному з них у разі спадкування за
законом (обов'язкова частка).

На підставі викладеного та
керуючись ст.ст. 10, 11, 57, 60, 79, 88, 212-215, 234-235,
256-259 ЦПК України,

Вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
встановлення юридичного факту та
визнання права власності в порядку
спадкування,-задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_6, є сином ОСОБА_3, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_9.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6 право
власності на 1/6 частину житлового
будинку з господарсько-побутовими
будівлями під АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після ОСОБА_4, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_8.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6 право
власності на 1/2 частину житлового
будинку з господарсько-побутовими
будівлями під АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_9.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1
про визнання права власності в порядку
спадкування,-задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7
право власності на 1/6 частину
житлового будинку з
господарсько-побутовими будівлями під
АДРЕСА_1 в порядку спадкування після
ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7 право
власності на 1/6 частину житлового
будинку з господарсько-побутовими
будівлями під АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_9.

Судові витрати вважати по фактично
понесеним сторонами.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку шляхом подачі
апеляційної скарги протягом 10 днів
після проголошення рішення через
Ленінський районний суд м. Кіровограда
до Апеляційного суду Кіровоградської
області. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда
Л. І. Плохотніченко