Справа № 2-2352/14
(№760/3806/14-ц)
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2014 р. Солом'янський
районний суд м. Києва

у складі головуючого судді -
Оксюти Т.Г.

при секретарі - Жлукто
І.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні, в залі суду, в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, третя особа Головне управління
юстиції у м. Києві про визнання права
власності в порядку спадкування за
законом, за зустрічним позовом ОСОБА_2
до ОСОБА_1, третя особа Головне
управління юстиції у м. Києві про
визнання права власності в порядку
спадкування за законом, та за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення
факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до
відповідача ОСОБА_2 та просив визнати
за ним право власності на 1/2 частину
квартири АДРЕСА_1, загальною площею 54,3
кв.м. та на 1/2 частину будинку, який
знаходиться за адресою: АДРЕСА_2,
загальною площею 19 кв.м., в порядку
спадкування за законом після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, після якого
відкрилась спадщина за законом у
вигляді: квартири АДРЕСА_1 та будинку,
який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

Спадкоємцями всього майна померлого є
його брати - ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Проте, ОСОБА_1, як спадкоємець, який
претендує на 1/2 частину спадкового
майна, не може отримати свідоцтво про
право на спадщину, у зв'язку з тим, що
Дев'ята київська державна нотаріальна
контора відмовила у видачі свідоцтва, у
зв'язку з відсутністю у нього
правовстановлюючих документів на
спадкове майно.

На підставі викладеного просив позов
задовольнити.

Відповідач за первісним позовом ОСОБА_2
звернувся до суду з зустрічним позовом
до відповідача ОСОБА_1 та просив
визнати за ним право власності на 1/3
частини квартири АДРЕСА_1, загальною
площею 54,3 кв.м., житловою площею 29,8 кв.м.
та 1/3 частини житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_2 житловою площею 19 кв.м.
в порядку спадкування після смерті
ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3
частини квартири АДРЕСА_1 загальною
площею 54,3 кв.м., житловою площею 29,8 кв.м.
та 1/3 частини житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_2, житловою площею 19
кв.м., в порядку спадкування після
смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є
сином ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

За життя ОСОБА_4 належала на праві
власності квартира АДРЕСА_1 та житловий
будинок, який знаходиться за адресою:
АДРЕСА_2, житловою площею 19 кв.м.

Тому, після смерті ОСОБА_4 відкрилася
спадщина у вигляді зазначених квартири
та будинку.

Спадкоємцями першої черги після смерті
ОСОБА_4 крім ОСОБА_2 були його дружина -
ОСОБА_5, 1946 року народження, та їх син -
рідний брат позивача - ОСОБА_3, 1975 року
народження.

Позивач, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 прийняли
спадщину після смерті ОСОБА_4 шляхом
подання відповідних заяв до Дев'ятої
київської державної нотаріальної
контори, де була заведена спадкова
справа №207/05.

Проте, станом на 24 березня 2014 року жоден
з зазначених спадкоємців померлого
ОСОБА_4 не оформив своїх спадкових прав.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5.

Після її смерті відкрилася спадщина у
вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 та
1/3 частини житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_2, які вона прийняла
після смерті ОСОБА_4.

Спадкоємцями першої черги після її
смерті є її сини: ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

Як зазначає у своїй позовній заяві
ОСОБА_1, єдиним спадкоємцем після
смерті ОСОБА_5, який прийняв спадщину є
ОСОБА_3. Тобто, ОСОБА_1 не прийняв
спадщину після смерті ОСОБА_5.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3.

Після його смерті відкрилася спадщина
у вигляді: 1/3 частини квартири АДРЕСА_1
та 1/3 частини житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_2, які він прийняв після
смерті ОСОБА_4, та 1/3 частини квартири
АДРЕСА_1 та 1/3 частини житлового будинку
за адресою: АДРЕСА_2, які він прийняв
після смерті ОСОБА_5.

Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняли
ОСОБА_2 та ОСОБА_1 як спадкоємці другої
черги шляхом подання заяв про
прийняття спадщини.

Нотаріус не може видати свідоцтво про
право на спадщину у зв'язку з тим, що
відсутні правовстановлюючі документи
на квартиру та житловий будинок.

Крім того, ОСОБА_3 за життя не встиг
оформити своє право власності на
спадкове майно після смерті ОСОБА_4 та
ОСОБА_5.

З урахуванням викладеного просив позов
задовольнити.

Крім того, позивач за зустрічним
позовом ОСОБА_2 звернувся до суду з
позовом до ОСОБА_1 та просив встановити
факт, що ОСОБА_5, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_3, на час відкриття спадщини
проживала за адресою: АДРЕСА_1.

Встановити факт, що ОСОБА_3, померлий
ІНФОРМАЦІЯ_1, проживав разом з ОСОБА_5 за
адресою: АДРЕСА_1, на час відкриття
спадщини після смерті ОСОБА_5, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є
сином ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

За життя ОСОБА_4 належала на праві
власності квартира АДРЕСА_1.

Тому після смерті ОСОБА_4 відкрилася
спадщина у вигляді зазначеної
квартири.

Спадкоємцями першої черги після смерті
ОСОБА_4 крім ОСОБА_2 були його дружина -
ОСОБА_5, 1946 року народження, та їх син -
рідний брат позивача - ОСОБА_3, 1975 року
народження.

ОСОБА_2, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 прийняли
спадщину після смерті ОСОБА_4 шляхом
подання відповідних заяв до Дев'ятої
київської державної нотаріальної
контори, де була заведена спадкова
справа №207/05.

Проте, станом на 12 лютого 2014 року жоден
з зазначених спадкоємців померлого
ОСОБА_4 не оформив своїх спадкових прав.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5.

Після її смерті відкрилась спадщина у
вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1,
яку вона прийняла після смерті ОСОБА_4.

Спадкоємцями першої черги після її
смерті є її сини: ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

ОСОБА_1, у зв'язку з тим, що був
зареєстрований за однією адресою з
померлою ОСОБА_5, вважається таким, що
прийняв спадщину після її смерті,
оскільки протягом шести місяців з дня
її смерті не подав заяви про відмову
від прийняття спадщини.

ОСОБА_3 за життя не подав нотаріусу
заяви про прийняття спадщини після
смерті своєї матері - ОСОБА_5, проте він
фактично проживав разом з нею на момент
відкриття спадщини, що залишилася
після її смерті. Тому, ОСОБА_3 також
прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5.

Інших спадкоємців першої черги після
смерті ОСОБА_5 немає.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3.

Після його смерті відкрилася спадщина
у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1,
яку він прийняв після смерті ОСОБА_4, та
1/6 частини квартири АДРЕСА_1, яку він
прийняв після смерті ОСОБА_5.

Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняли
ОСОБА_2 та ОСОБА_1, як спадкоємці другої
черги шляхом подання заяв про
прийняття спадщини.

Про ту обставину, що відповідач ОСОБА_1
прийняв спадщину після смерті своєї
матері у зв'язку з тим, що був
зареєстрований з нею, тобто проживав,
за однією адресою в квартирі АДРЕСА_3,
позивач ОСОБА_2 дізнався лише, коли
отримав листа з Дев'ятої київської
державної нотаріальної контори вих.
№4953/0214 від 29.09.2011 р.

Саме в зазначеному листі вказано, що
ОСОБА_1 прийняв спадщину після смерті
своєї матері ОСОБА_5 шляхом реєстрації
за однією адресою з померлою.

Проте, ОСОБА_5 хоча і була зареєстрована
в квартирі АДРЕСА_3, однак з 1975 року до
дня своєї смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3
проживала в квартирі АДРЕСА_1 разом зі
своїм чоловіком - ОСОБА_4 (до дня його
смерті ІНФОРМАЦІЯ_2) та сином - ОСОБА_3,
про що добре знав ОСОБА_1, проте
приховував дану обставину з метою
збільшення своєї частки у спадщині.

Таким чином, місцем проживання ОСОБА_5
на час відкриття спадщини була
квартира АДРЕСА_1, а не квартира
АДРЕСА_3, де вона була лише
зареєстрована.

У зв'язку з цим ОСОБА_2 просив позов
задовольнити.

Представник ОСОБА_1 в судове засідання
не з'явився, про дату та час розгляду
справи повідомлений належним чином,
надав заяву в якій позовні вимоги свого
довірителя підтримав у повному обсязі
та просив справу розглядати без його
участі.

ОСОБА_2 та його представник в судове
засідання не з'явились, про дату та час
розгляду справи повідомлені належним
чином, надали заяви в яких свої позовні
вимоги підтримали у повному обсязі та
просили справу розглядати без їх
участі.

Головне управління юстиції у м. Києві в
судове засідання свого представника не
направило, про дату та час розгляду
справи повідомлене належним чином,
надіслало на адресу суду письмові
пояснення в яких просила розглянути
справу без участі її представника.

Згідно ч. 2 ст. 197 ЦК України фіксування
судового засідання технічним засобом
здійснює секретар судового засідання
або за розпорядженням головуючого
інший працівник апарату суду. У разі
неявки в судове засідання всіх осіб,
які беруть участь у справі, чи в разі
якщо відповідно до положень цього
Кодексу розгляд справи здійснюється
судом за відсутності осіб, які беруть
участь у справі, фіксування судового
процесу за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Врахувавши заяви сторін, вивчивши та
дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку про часткове
задоволення позову ОСОБА_1, та про
задоволення позовів ОСОБА_2, з огляду на
наступне.

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до
ОСОБА_1 та просив встановити факт, що на
час відкриття спадщини після своєї
смерті ОСОБА_5 проживала в квартирі
АДРЕСА_1, а також той факт, що ОСОБА_3,
померлий ІНФОРМАЦІЯ_1, проживав разом з
ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1, на час
відкриття спадщини після смерті
ОСОБА_5, на що слід зазначити наступне

Встановлено, що ОСОБА_2, 1959 року
народження є сином ОСОБА_4, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією
свідоцтва про народження серії НОМЕР_3
та копією свідоцтва про смерть НОМЕР_4
ОСОБА_4.

За життя ОСОБА_4 належала на праві
власності квартира АДРЕСА_1, що
підтверджується копією довідки №39 від
19 травня 2005 року, виданої ЖБК «Юність-2».

Тому після смерті ОСОБА_4 відкрилася
спадщина у вигляді зазначеної
квартири.

Спадкоємцями першої черги після смерті
ОСОБА_4 крім ОСОБА_2, були його дружина -
ОСОБА_5, 1946 року народження, та їх син -
рідний брат ОСОБА_6 - ОСОБА_3, 1975 року
народження.

Дані обставини підтверджуються копією
свідоцтва про укладення шлюбу серії
НОМЕР_5 та копією свідоцтва про
народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_6.

ОСОБА_2, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 прийняли
спадщину після смерті ОСОБА_4 шляхом
подання відповідних заяв до Дев'ятої
київської державної нотаріальної
контори, де була заведена спадкова
справа №207, що підтверджується копією
спадкової справи, заведеної щодо майно
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4,
заведеною 04.03.2005 року Дев'ятою
київською державною нотаріальною
конторою.

Встановлено, що станом 12.02.2014 року жоден
з зазначених спадкоємців померлого
ОСОБА_4 не оформив своїх спадкових прав.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_7.

Після її смерті відкрилося спадщина у
вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1,
яку вона прийняла після смерті ОСОБА_4.

Спадкоємцями першої черги після її
смерті є її сини: ОСОБА_3 та ОСОБА_1.

ОСОБА_1, у зв'язку з тим, що був
зареєстрований за однією адресою з
померлою ОСОБА_5, вважається таким, що
прийняв спадщину після її смерті,
оскільки протягом шести місяців з дня
її смерті не подав заяви про відмову
від прийняття спадщини.

ОСОБА_3 за життя не подав нотаріусу
заяви про прийняття спадщини після
смерті своєї матері - ОСОБА_5, проте він
фактично проживав разом з нею на момент
відкриття спадщини, що залишилася
після її смерті.

Тому, ОСОБА_3 також прийняв спадщину
після смерті ОСОБА_5.

Інших спадкоємців першої черги після
смерті ОСОБА_5 немає.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_8.

Після його смерті відкрилася спадщина
у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1,
яку він прийняв після смерті ОСОБА_4, та
1/6 частини квартири АДРЕСА_1, яку він
прийняв після смерті ОСОБА_5.

Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняли
ОСОБА_2 та ОСОБА_1 як спадкоємці другої
черги шляхом подання заяв про
прийняття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що
ОСОБА_2 дізнався про те, що ОСОБА_1
прийняв спадщину після смерті своєї
матері у зв'язку з тим, що був
зареєстрований з нею, тобто проживав,
за однією адресою в квартирі АДРЕСА_3,
дізнався з листа з Дев'ятої київської
державної нотаріальної контори вих.
№4953/0214 від 29.09.2011 року.

У вказаному листі зазначено, що ОСОБА_1
прийняв спадщину після смерті своєї
матері ОСОБА_5 шляхом реєстрації за
однією адресою з померлою.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

Тобто, відповідно до змісту ч. 3 ст. 1268 ЦК
України вважається таким, що прийняв,
спадщину, спадкоємець, який постійно
проживав разом із спадкодавцем на час
відкриття спадщини.

Проте, ОСОБА_5 хоча і була зареєстрована
в квартирі АДРЕСА_3, однак з 1975 року до
дня своєї смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3
проживала в квартирі АДРЕСА_1 разом зі
своїм чоловіком - ОСОБА_4 (до дня його
смерті ІНФОРМАЦІЯ_2) та сином - ОСОБА_3.

Дана обставина підтверджується
довідкою №40 від 02 серпня 2011 року,
виданою ЖБК «Юність», та поштовим
конвертом на ім'я ОСОБА_5.

Як пояснила в судовому засіданні 26.06.2014
року свідок ОСОБА_7 про вказані
обставини добре знав ОСОБА_1, проте
приховував їх з метою збільшення своєї
частки у спадщині.

Оцінюючи покази свідка, суд вважає їх
достовірними і такими, що не викликають
сумніву в їх правдивості, оскільки
свідок не заінтересований в справі і
підстав для обмови сторін у справі у
неї немає, її покази не суперечать
іншим матеріалам справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України
місцем відкриття спадщини є останнє
місце проживання спадкодавця.

Згідно з ч. 1 ст. 29 ЦК України місцем
проживання фізичної особи є житловий
будинок, квартира, інше приміщення,
придатне для проживання в ньому
(гуртожиток, готель тощо), у
відповідному населеному пункті, в
якому фізична особа проживає постійно,
переважно або тимчасово.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України
часом відкриття спадщини слід вважати
день смерті особи, зазначений у
свідоцтві про смерть, виданим
відповідним державним органом
реєстрації актів цивільного стану.

Таким чином, місцем проживання ОСОБА_5
на час відкриття спадщини була
квартира АДРЕСА_1, а не квартира
АДРЕСА_3, де вона була лише
зареєстрована.

Згідно вимог ст. ст. 27, 28, 29, 30 ЦПК України
засобами доказування в цивільній
справі є пояснення сторін і третіх
осіб, показання свідків, письмові
докази, речові докази і висновки
експертів. Суд приймає до розгляду лише
ті докази, які мають значення для
справи. Обставини, які за законом
повинні бути підтвердженні певними
засобами доказування, не можуть
підтверджуватися ніякими іншими
засобами доказування. Кожна сторона
має довести ті обставини, на які
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень.

З урахуванням викладеного, суд
приходить до висновку, що ОСОБА_2 довів
ті обставини на які посилався як на
підставу своїх позовних вимог, а тому
суд вважає за доцільне встановити
юридичні факти, а саме, що ОСОБА_5, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_3, на час відкриття
спадщини проживала за адресою: АДРЕСА_1
та ОСОБА_3, померлий ІНФОРМАЦІЯ_1,
проживав разом з ОСОБА_5 за адресою:
АДРЕСА_1, на час відкриття спадщини
після смерті ОСОБА_5, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3.

Крім того, позивач за первісним позовом
ОСОБА_1 просив визнати за ним право
власності на 1/2 частину квартири
АДРЕСА_1, загальною площею 54,3 кв.м. та на
1/2 частину будинку, який знаходиться за
адресою: АДРЕСА_2, загальною площею 19
кв.м., в порядку спадкування за законом
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

В свою чергу, позивач за зустрічним
позовом ОСОБА_2 просив визнати за ним
право власності на 1/3 частини квартири
АДРЕСА_1, загальною площею 54,3 кв.м.,
житловою площею 29,8 кв.м. та 1/3 частини
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2
житловою площею 19 кв.м. в порядку
спадкування після смерті ОСОБА_4,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, на що слід
зазначити наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3
є синами ОСОБА_4. ОСОБА_5 була дружиною
ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_1 є синами
ОСОБА_5.

Як встановлено вище, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер
ОСОБА_4, що підтверджується копією
свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася
спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 та
житлового будинку, який знаходиться за
адресою: АДРЕСА_2.

Факт належності на праві власності
ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1
підтверджується витягом про державну
реєстрацію прав №29480965 від 30.03.2011 року,
витягом з реєстру прав власності на
нерухоме майно №29466048 від 29.03.2011 року.

Факт належності на праві власності
ОСОБА_4 житлового будинку, який
знаходиться за адресою: АДРЕСА_2,
підтверджується договором
купівлі-продажу, посвідченого
державним нотаріусом Яготинської
державної нотаріальної контори 13.07.1990
року.

Спадкоємцями першої черги після смерті
ОСОБА_4 були його дружина - ОСОБА_5, та
його сини - ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які
прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4
шляхом подання відповідних заяв до
нотаріальної контори, що
підтверджується матеріалами спадкової
справи №207, заведеної 04.03.2005 року
Дев'ятою київською державною
нотаріальною конторою.

Таким чином, після смерті ОСОБА_4,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_2, ОСОБА_3
альбертович та ОСОБА_5 успадкували по 1/3
частини квартири АДРЕСА_1 та 1/3 частини
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_7.

Після її смерті відкрилася спадщина у
вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 та
1/3 частини житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_2, які вона прийняла
після смерті ОСОБА_4

Єдиним спадкоємцем після смерті
ОСОБА_5, який прийняв спадщину, є ОСОБА_3,
оскільки він фактично проживав разом з
нею на момент відкриття спадщини, що
залишилася після її смерті та протягом
строку, встановленого статтею 1270
Цивільного кодексу України, він не
заявив про відмову від неї

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 Цивільного
кодексу України спадкоємець, який
постійно проживав разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

Таким чином, ОСОБА_3 прийняв спадщину
після смерті ОСОБА_5, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_3, у вигляді 1/3 частини
квартири АДРЕСА_1 та 1/3 частини
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_8.

Після його смерті відкрилася спадщина
у вигляді:

1/3 частини квартири АДРЕСА_1 та 1/3
частини житлового будинку за адресою:
АДРЕСА_2, які він прийняв після смерті
ОСОБА_4, та 1/3 частини квартири АДРЕСА_1
та 1/3 частини житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_2, які він прийняв після
смерті ОСОБА_5.

Тобто, за життя ОСОБА_3 належало 2/3
частини квартири АДРЕСА_1 та 2/3 частини
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2.

Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняли
ОСОБА_2 та ОСОБА_1 як спадкоємці другої
черги шляхом подання заяв про
прийняття спадщини, що підтверджується
матеріалами спадкової справи №1141,
заведеної 13.12.2010 року Дев'ятою
київською державною нотаріальною
конторою.

Отже, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на праві
власності належить по 1/3 частини
квартири АДРЕСА_1 та 1/3 частини
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2,
які вони прийняли після смерті ОСОБА_3,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Крім того, ОСОБА_2 на праві власності
належить 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 та
1/3 частини житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_2, які він успадкував
після смерті ОСОБА_4, померлого
ІНФОРМАЦІЯ_2.

Встановлено, що нотаріальна контора
відмовляє спадкоємцям у видачі
свідоцтва про право на спадщину у
зв'язку з тим, що відсутні оригінали
правовстановлюючих документів на
квартиру АДРЕСА_1 та житловий будинок
за адресою: АДРЕСА_2.

Крім того, ОСОБА_3 за життя не встиг
оформити своє право власності на
спадкове майно після смерті ОСОБА_4 та
ОСОБА_5, що підтверджується копіями
листів Дев'ятої київської державної
нотаріальної контори вих.№562/02.14 від
05.02.2014 р. та №569/02.14 від 05.02.2014 р., що є ще
однією підставою для відмови у видачі
свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу
України спадкування здійснюється за
заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу
України до складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 Цивільного
кодексу України спадкоємцями за
заповітом і за законом можуть бути
фізичні особи, які є живими на час
відкриття спадщини, а також особи, які
були зачаті за життя спадкодавця і
народжені живими після відкриття
спадщини.

Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно
від часу прийняття спадщини вона
належить спадкоємцеві з часу відкриття
спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України
відсутність свідоцтва про право на
спадщину не позбавляє спадкоємця права
на спадщину, а згідно з ч. 2 ст. 16 ЦК
України способом захисту цивільних
прав та інтересів є визнання права.

Згідно вимог ст. ст. 27, 28, 29, 30 ЦПК України
засобами доказування в цивільній
справі є пояснення сторін і третіх
осіб, показання свідків, письмові
докази, речові докази і висновки
експертів. Суд приймає до розгляду лише
ті докази, які мають значення для
справи. Обставини, які за законом
повинні бути підтвердженні певними
засобами доказування, не можуть
підтверджуватися ніякими іншими
засобами доказування. Кожна сторона
має довести ті обставини, на які
посилається як на підставу своїх вимог
і заперечень.

На підставі вищевикладеного, суд
приходить до висновку про часткове
задоволення позовних вимог за
первісним позовом та про задоволенні
зустрічного позову та позову ОСОБА_2.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України
стороні, на користь якої ухвалено
рішення, суд присуджує з другої сторони
понесені нею і документально
підтверджені судові витрати. Якщо
позов задоволено частково, судові
витрати присуджуються позивачеві
пропорційно до розміру задоволених
позовних вимог, а відповідачеві -
пропорційно до тієї частини позовних
вимог, у задоволенні яких позивачеві
відмовлено.

З урахуванням того, що первісний позов
був задоволений частково, а зустрічний
задоволено повністю, суд приходить до
висновку, що судові витрати стягненню
не підлягають.

Керуючись ст.ст. 29, 1218, 1220, 1221, 1222, 1268, 1296
ЦК України, ст.ст. 10, 27-30, 57-58, 60, 208-209, 210,
212-218, 256 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя
особа Головне управління юстиції у м.
Києві про визнання права власності в
порядку спадкування за законом
задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6,
ІПН НОМЕР_1, який зареєстрований за
адресою: АДРЕСА_3 право власності на 1/3
частину квартири АДРЕСА_1, загальною
площею 54,3 кв.м., в порядку спадкування
за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_3.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, ІПН
НОМЕР_1, який зареєстрований за адресою:
АДРЕСА_3 право власності на 1/3 частину
будинку, який знаходиться за адресою:
АДРЕСА_2, загальною площею 19 кв.м., в
порядку спадкування за законом після
померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3.

У задоволені решти позовних вимог
відмовити.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про
встановлення факту, що має юридичне
значення задовольнити.

Встановити юридичний факт, а саме, що
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, на час
відкриття спадщини проживала за
адресою: АДРЕСА_1.

Встановити юридичний факт, а саме, що
ОСОБА_3, померлий ІНФОРМАЦІЯ_1, проживав
разом з ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1, на
час відкриття спадщини після смерті
ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1,
третя особа Головне управління юстиції
у м. Києві про визнання права власності
в порядку спадкування за законом
задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, ІПН
НОМЕР_2, який зареєстрований за адресою:
АДРЕСА_4 право власності на 1/3 частини
квартири АДРЕСА_1, загальною площею 54,3
кв.м., житловою площею 29,8 кв.м., в порядку
спадкування за законом після смерті
ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, ІПН
НОМЕР_2, який зареєстрований за адресою:
АДРЕСА_4 право власності на 1/3 частини
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2
житловою площею 19 кв.м. в порядку
спадкування за законом після смерті
ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, ІПН
НОМЕР_2, який зареєстрований за адресою:
АДРЕСА_4 право власності на 1/3 частини
квартири АДРЕСА_1 загальною площею 54,3
кв.м., житловою площею 29,8 кв.м., в порядку
спадкування за законом після смерті
ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, ІПН
НОМЕР_2, який зареєстрований за адресою:
АДРЕСА_4 право власності на 1/3 частини
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2,
житловою площею 19 кв.м., в порядку
спадкування за законом після смерті
ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя