№2/639/596/2014
Рішення

Іменем України

14 липня 2014 року Жовтневий
районний суд міста Харкова

у складі: головуючого судді
Івановій І.В.,

за
участю секретаря Тущенко
Т.В.

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в місті Харкові
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
Харківської міської ради, третя особа:
П'ята Харківська державна нотаріальна
контора, про визнання права власності в
порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовною
заявою, в який просить суд ухвалити
рішення на підставі якого встановити
факт мешкання її та ОСОБА_2 однією
сім'єю без реєстрації шлюбу з 1993 року по
ІНФОРМАЦІЯ_4 в будинку АДРЕСА_1,
визнати за ОСОБА_2 в порядку
спадкування за законом право
власності на 4/6 частини житлового
будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1
, яка відкрилася після смерті матері
ОСОБА_3, визнати за нею право власності
в порядку спадкування за законом на 5/6
частини даного будинку , після смерті
ОСОБА_2.

12 червня 2012 року позивачка уточнила
свої позовні вимоги .

В обґрунтування своїх позовних вимог,
позивач посилається на те, що з 1993 року
по ІНФОРМАЦІЯ_4 проживала разом з
ОСОБА_2 однією сім'єю у будинку по
АДРЕСА_1, що належав батькові її
чоловіка ОСОБА_4, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1.

Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняли
його дружина ОСОБА_3 та його діти ОСОБА_5
та ОСОБА_2

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5, його
частка майна перейшла до матері
ОСОБА_3, яка мешкала у спадковому
будинку та фактично прийняла спадщину.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла та за життя
не оформила своїх спадкових прав ,
після смерті сина ОСОБА_5 .

У встановлений законом термін ОСОБА_2
звернувся з заявою про прийняття
спадщини після смерті померлою ОСОБА_3
до державного нотаріуса.

Крім нього з заявами про прийняття
спадщини до нотаріуса ніхто не
звертався.

Однак, ОСОБА_2 не встиг оформити
свідоцтво про право на спадщину на
нерухоме майно так, як захворів та
ІНФОРМАЦІЯ_4 раптово помер.

Вона проживала однією сім'єю з ОСОБА_2 з
1993 року до моменту його смерті
ІНФОРМАЦІЯ_4, була пов'язана з ним
спільним побутом, вони мали взаємні
права та обов'язки, але до державного
органу реєстрації актів цивільного
стану з заявою про реєстрацію шлюбу не
звертались.

За життя ОСОБА_2 заповіт складено не
було.

У встановлений законом термін вона
звернулась до П'ятої Харківської
державної нотаріальної контори з
заявою про прийняття спадщини, а коли
сплинуло шість місяців звернулась до
державного нотаріуса за оформленням
свідоцтва про право на спадщину, але
отримала відмову у оформленні, так як
наданих нею документів було
недостатньо для отримання цього
свідоцтва.

В судовому засіданні позивачка ,
представники позивачки позов
підтримали у повному обсязі та надали
пояснення відповідні вищенаведеному.

Відповідач - Харківська міська рада в
судове засідання не з'явився, про час та
місце слухання справи повідомлений
належним чином, про що свідчить
розписка , про причини неявки суду не
повідомив.

Представник третьої особи П'ятої
Харківської державної нотаріальної
контори в судове засідання не з'явився,
надали до суду заяву, згідно якої
просять у зв'язку з великою
завантаженістю слухати справу у
відсутність представника та прийняти
рішення на розгляд суду. /а.с. 153/.

Суд, вислухав пояснення представників
позивачки, свідків, дослідивши
матеріали справи, вважає, що позовні
вимоги обґрунтовані та підлягають
задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до свідоцтва про право на
спадщину за законом від 3 червня 1999
року /а.с. 6/, ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5
належить на праві власності по 1/6
частина жилого будинку з відповідною
частиною надвірних будівель, що
знаходиться в АДРЕСА_1, після смерті
ОСОБА_4.

Відповідно до свідоцтва про право
власності від 3 червня 1999 року , ОСОБА_3
належить 1/2 частина жилого будинку з
відповідною частиною надвірних
будівель, що знаходиться в АДРЕСА_1 , як
частка у спільному майні , набутому
подружжям за час шлюбу, після смерті
ОСОБА_4.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, що
підтверджується витягом з Державного
реєстру актів цивільного стану
громадян про смерть ХК №617640 та
ксерокопією актового запису про
смерть №2750 від 13 жовтня 2001 року.
/а.с.50-52/.

Після смерті ОСОБА_5 спадкоємцем на
його 1/6 частину вищевказаного будинку є
мати ОСОБА_3 , яка спадщину прийняла
фактично, оскільки мешкала у
спадковому будинку, що підтверджується
будинковою книгою /а. с. 64-67/.

Як вбачається з відповіді П'ятої
Харківської державної нотаріальної
контори від 26 жовтня 2012 року після
смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 ,
що мешкав в АДРЕСА_1 із заявами про
прийняття спадщини або про відмову у
прийнятті спадщини ніхто не звертався.

Відповідно до ч. 1 ст. 548 ЦК України в
редакції 1963 року, для придбання
спадщини необхідно, щоб спадкоємець її
прийняв.

Відповідно до ст. 549 ЦК України в
редакції 1963 року, визнається, зокрема,
що спадкоємець прийняв спадщину якщо
він фактично вступив в управління або
володіння спадковим майном.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 після
смерті сина ОСОБА_5 фактично вступила в
управління та володіння спадковим
майном , оскільки на момент смерті
останнього мешкала у спадковому
будинку. Отже, після смерті ОСОБА_5 його
матері ОСОБА_3 стало належати 5/6 частини
житлового будинку з надвірними
будівлями по АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
серія НОМЕР_1 /а.с.12/.

З відповіді П'ятої Харківської
державної нотаріальної контори від 29
травня 2012 року за № 1579/0116 вбачається,
що на підставі зареєстрованої у книзі
обліку спадкових справ 13 квітня 2011 року
за №6812 заяви сина померлого ОСОБА_2,
який мешкав за адресою АДРЕСА_1 про
прийняття спадщини, П'ятої ХДНК після
померлої ОСОБА_3 було заведено спадкову
справу №246/2011.

Згідно витягу зі Спадкового реєстру
№26687772 від 13 квітня 2011 року , у реєстрі
відсутня інформація щодо посвідчення
заповітів від імені померлої ОСОБА_3.

Виходячи з матеріалів спадкової
справи №246/2011 , станом на 29 травня 2012
року після померлої ОСОБА_3 свідоцтв
про право на спадщину П'ятою ХДНК не
видавалось /а.с.39/.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 помер, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
серія НОМЕР_2 /а.с.11/.

Судом було встановлено, що позивачка
ОСОБА_1 з 1993 року по ІНФОРМАЦІЯ_4
проживала однією сім'єю з ОСОБА_2 в
будинку по АДРЕСА_1.

Факт мешкання ОСОБА_1 та ОСОБА_2
підтверджується показаннями свідків
ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які являються
сусідами останніх протягом 10 років та
їм достеменно відомо , що ОСОБА_8
протягом цього часу мешкала з ОСОБА_2.

Також підтверджується письмовими
доказами, а саме довідкою Харківської
міської лікарні №3 , з якої вбачається,
що ОСОБА_1, 1943 року народження, яка
мешкає за адресою АДРЕСА_1 , зверталася
до лікарні 8 вересня 2009 року з медичною
допомогою з приводу гіпертонічної
хвороби, довідкою ділянки №5, з якої
вбачається,що ОСОБА_9 дійсно мешкає з
2002 року за вищевказаною адресою,
рахунком - заказом від 16 січня 2011 року ,
яким підтверджується той факт, що
ОСОБА_1 оплачувала заказ на захоронення
ОСОБА_3, а її син ОСОБА_10 - на
захоронення ОСОБА_2.

Вищенаведені докази дають суду
підстави зробити висновок про
доведеність позивачкою того факту, що
вона дійсно останні 10 років мешкала
разом з ОСОБА_2 за місцем мешкання
матері останнього АДРЕСА_1 .

З відповіді П'ятої Харківської
державної нотаріальної контори від 29
травня 2012 року за № 1579/0116 вбачається,
що на підставі зареєстрованої у книзі
обліку спадкових справ 28 липня 2011 року
за №1284 заяви гр. ОСОБА_1 про прийняття
спадщини , П'ятою ХДНК було заведено
після померлого ОСОБА_2 спадкову справу
№480/2011 .

Відповідно до ст. 1217 ЦК України,
спадкування здійснюється за заповітом
або за законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України,
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який
починається з часу відкриття спадщини.

У встановлений закон термін ОСОБА_2
звернувся з заявою про прийняття
спадщини за померлою ОСОБА_3 до
державного нотаріуса.

Крім ОСОБА_2 з заявами про прийняття
спадщини до нотаріуса ніхто не
звертався.

Однак, ОСОБА_2 не встиг звернутися до
нотаріуса за видачею йому свідоцтва
про право на спадщину на нерухоме майно
так, як захворів та ІНФОРМАЦІЯ_4 помер.

За життя ОСОБА_2 заповіт складено не
було.

Відповідно до ст. 1276 ЦК України, якщо
спадкоємець за заповітом або за
законом помер після відкриття спадщини
і не встиг її прийняти, право на
прийняття належної йому частки
спадщини, крім права на прийняття
обов'язкової частки у спадщині,
переходить до його спадкоємців
(спадкова трансмісія).

Мати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 померла
ІНФОРМАЦІЯ_3.

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_4, тобто до
закінчення строку для прийняття
спадщини.

Позивач проживала однією сім'єю з
ОСОБА_2 з 1993 року до моменту його смерті
ІНФОРМАЦІЯ_4, була пов'язана з ним
спільним побутом, вони мали взаємні
права та обов'язки, але не звернулися до
державного органу реєстрації актів
цивільного стану про реєстрацію шлюбу.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України, у
четверту чергу право на спадкування за
законом мають особи, які проживали зі
спадкодавцем однією сім'єю не менш як
п'ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України,
спадкоємці за законом одержують , право
на спадкування почергово. Кожна
наступна черга спадкоємців за законом
одержує право на спадкування у разі
відсутності спадкоємців попередньої
черги, усунення їх від права на
спадкування, неприйняття ними спадщини
або відмови від її прийняття, крім
випадків, встановлених статтею 1259
цього Кодексу.

Як встановлено судом спадкоємці
першої, другої, третьої черги після
смерті ОСОБА_2 відсутні, а тому
спадкоємицею після смерті ОСОБА_2 є
ОСОБА_1, позивачка у справі.

Керуючись ст.ст. 548, 549 ЦК України в
редакції 1963 року, ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1258, 1261,
1264, 1268, 1270, 1276, 1296, 1297 ЦК України, ст.ст. 10,
11, 57-60, 209-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт мешкання ОСОБА_1 з
ОСОБА_2 однією сім'єю з 2002 року по
ІНФОРМАЦІЯ_4 в будинку АДРЕСА_1

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
житловий будинок з надвірними
будівлями по АДРЕСА_1 у порядку
спадкування за законом після смерті
ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_4, якому
за життя належала 1/6 частини цього
будинку та який успадкував 5/6 частин
цього будинку після смерті матері
ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3, яка у
свою чергу успадкувала 1/6 частину
цього будинку після смерті сина ОСОБА_5,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі
апеляційної скарги в 10-денний строк з
дня його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом 10
днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
І.В.Іванова