У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної
заяви без руху

13 лютого 2014 року суддя Подільського
районного суду м.Києва Гребенюк В. В.,
секретаря Миколаєць Я.П., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду в м. Києві матеріали зустрічної
позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про
визнання квартири та автомобіля
спільним майном подружжя, встановлення
порядку користування квартирою та
стягнення коштів за первісним позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа - ОСОБА_3,
про поділ майна подружжя та визнання
грошових зобов'язань спільним боргом
подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Подільського районного суду м.
Києва від 30.12.2013 року провадження у
справі за первісним позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_1, третя особа - ОСОБА_3, про поділ
майна подружжя та визнання грошових
зобов'язань спільним боргом подружжя,
було відкрито.

Відповідач за первісним позовом
звернулася до суду із зустрічної
позовною заявою про визнання квартири
та автомобіля спільним майном
подружжя, встановлення порядку
користування квартирою та стягнення
коштів.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України
зустрічний позов приймається до
спільного розгляду з первісним
позовом, якщо обидва позови
взаємопов'язані і спільний їх розгляд є
доцільним.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду
України у п. 15 Постанови від 12 червня 2009
року № 2 «Про застосування норм
цивільного процесуального
законодавства при розгляді справ у
суді першої інстанції» судам слід мати
на увазі, що оскільки від належного
вирішення питання про прийняття
зустрічного позову, позову третьої
особи із самостійними вимогами та
об'єднання і роз'єднання позовів
залежить своєчасний і правильний
розгляд заявлених вимог, то ці
процесуальні дії необхідно провадити у
точній відповідності з правилами,
встановленими статтями 123 - 126 ЦПК
України.

У відповідності до ст. 124 ЦПК України
зустрічна позовна заява, яка подається
з додержанням загальних правил
пред'явлення позову, повинна
відповідати вимогам статей 119 і 120 цього
Кодексу. До зустрічної позовної заяви,
поданої з порушенням вимог,
встановлених частиною першою цієї
статті, застосовуються положення
статті 121 цього Кодексу.

Позов за змістом і формою повинна
відповідати вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно із ч. 4 ст. 119 ЦПК України заява
повинна містити крім викладу обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги
та зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину,
наявність підстав для звільнення від
доказування також має відповідати
іншим вимогам, встановлених законом.

Згідно роз'яснення п. 7 Постанови
Пленуму Верховного Суду України від
12.06.2009 р. N 2 «Про застосування норм
цивільного процесуального
законодавства при розгляді справ у
суді першої інстанції» у позовній
заяві повинні не лише міститися
позовні вимоги, а й бути викладені
обставини, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги, і зазначені докази, що
підтверджують кожну обставину.

У порушення зазначених вимог закону, у
позовній заяві не викладені обставини
на яких ґрунтуються вимоги позивача,
зокрема, потребує уточнень вимога
зустрічного позову про встановлення
порядку користування квартирою,
відійшовши від принципу рівності
часток, в той час, як вимоги первісного
позову стосуються поділу спільного.
Крім того, потребує додаткових
обгрунтувань вимога про залучення в
якості третіх осіб прокуратури
Подільського району м. Києва та
відповідного органу опіки та
піклування, в той час, як інтереси
малолітніх може представляти Служба у
справах дітей.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до
заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору.

Розміри ставок судового збору
встановлені Законом України «Про
судовий збір».

Розміри ставок судового збору
встановлені Законом України «Про
судовий збір». Відповідно Закону
України «Про державний бюджет України
на 2014 рік» з 1 січня 2014 року заробітна
плата установлена у місячному розмірі 1
218 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про
судовий збір» передбачено, що за
подання позовної заяви, що має
одночасно майновий та немайновий
характер, судовий збір сплачується за
ставками, встановленими для позовних
заяв майнового та немайнового
характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Законом
України «Про судовий збір» із позовних
заяв майнового характеру, судовий збір
становить 1 відсоток ціни позову, але не
менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати, що складає 243 грн. 60
коп. та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати, що складає 3 654 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 Законом
України «Про судовий збір» із позовних
заяв немайнового характеру, судовий
збір встановлюється у 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати, що
складає 243 грн. 60 коп.

У порушення зазначених вимог закону,
позивачем сплачено судовий збір за
майновий позов, в той час, як за позовні
вимоги немайнового характеру, судовий
збір не сплачено.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України
передбачено, що суддя, встановивши, що
заяву подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, або не сплачено судовий збір,
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків.

Керуючись ст. ст. 119 - 121, 123 - 124 ЦПК
України, -

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, про визнання квартири та
автомобіля спільним майном подружжя,
встановлення порядку користування
квартирою та стягнення коштів за
первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1,
третя особа - ОСОБА_3, про поділ майна
подружжя та визнання грошових
зобов'язань спільним боргом подружжя -
залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків,
який не може перевищувати п'яти днів з
дня отримання ухвали.

Роз'яснити, що у разі не усунення
недоліків у встановлений в ухвалі
строк, зустрічна позовна заява буде
визнана неподаною та повернута.

Копію цієї ухвали направити позивачу
за зустрічним позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. В. Гребенюк