overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 473/3109/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2014 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області у складі :

головуючої - судді Висоцької
Г.А.

при секретарі - Радєвій Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вознесенська із застосуванням звукозаписувальної техніки цивільну справу за заявою
ОСОБА_1 про надання права на шлюб,

В С Т А Н
О В И В :

03.07.2014 року заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про надання права на шлюб.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що їй 17 років, з лютого 2013 року зустрічалася з ОСОБА_2, любить його, на даний час вагітна, тому просить надати право на шлюб.

В судовому засіданні заявниця
ОСОБА_1 свою вимогу підтримала, просила її задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні просив задовільнити заяву ОСОБА_1 про надання їй права на шлюб, оскільки кохає її та хоче з нею одружитись.

Заінтересовані особи ОСОБА_6,
ОСОБА_3, ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилися в письмових заявах, що надійшли на адресу суду, не заперечують проти задоволення заяви, просили слухати справу у їх відсутність.

Представник заінтересованої особи відділу РАЦС по м. Вознесенську
Стрєльнікова Л.О. в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення заяви ОСОБА_1 про надання останній права на шлюб.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши письмові докази по справі суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 23 СК України право на шлюб мають особи, які досягли шлюбного віку, якій для жінки встановлюється у сімнадцять років, а для чоловіків - у вісімнадцять, що передбачено ст. 22. СК України.

Згідно свідоцтва про народження та паспорту ОСОБА_1 народилася
ІНФОРМАЦІЯ_1 року, тобто на час розгляду справи досягла 17 років, але не досягла шлюбного віку, проте вона бажає укласти шлюб з ОСОБА_2, що є їх обоюдним волевиявленням.

Крім того відповідно до довідки
Вознесенської ЦРЛ № 816 від 26.05.2014 року
ОСОБА_1 вагітна строком 9 тижнів, беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 є обґрунтованою, оскільки надання права на шлюб відповідає її інтересам, мати не заперечує проти шлюбу, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні, тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 88, 209, 212- 215
ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И
В :

Заяву ОСОБА_1 про надання права на шлюб - задовольнити.

Надати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки Республіки Вірменія, м.
Спітак право на шлюб з ОСОБА_2
ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця Грузії, м.
Тбілісі.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Миколаївської області через міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів після його проголошення.

Суддя
Висоцька Г.А.
Справа № 477/1765/14-ц
Провадження № 2/477/940/14
УХВАЛА

25 липня 2014 року м.Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду
Миколаївської області Семенова Л.М., вивчивши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1 до Грейгівської сільської ради
Жовтневого району Миколаївської області та ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

В с т а н о в и в:

24 липня 2014 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в якій просить визнати за ним право власності на житловий будинок
АДРЕСА_1.

Вивченням поданої заяви та доданих до неї матеріалів суд доходить висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Так, у позові ставиться питання щодо визнання права власності на майно, а отже позов має майновий характер, тому позивачу слід звернутися до суду із новою позовною заявою, в якій вказати ціну позову відповідно до ст. 80 ЦПК
України та надати відповідні докази на підтвердження вартості майна, про право власності на яке просить позивач, і сплатити суму судового збору відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір».

Крім того, в новій позовній заяві позивачу слід послатися та надати докази щодо власника земельної ділянки за вищевказаною адресою.

В своїй заяві позивач посилається на неможливість здійснення ним дій як власника вказаного майна у зв'язку з відсутністю реєстрації відомостей про нього як власника цього житлового будинку.

Відповідно до законодавчих норм, реєстрація прав особи щодо нерухомого майна здійснюється державним реєстратором речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Суд не замінює органи та служби у виконанні покладених на них обов'язків та захищає право особи у разі якщо таке оспорєються чи не визнається, а тому в новій позовній заяві позивачу також слід послатися та надати докази щодо відмови в реєстрації його прав щодо цього майна уповноваженим на те органом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Грейгівської сільської ради Жовтневого району
Миколаївської області та ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, залишити без руху, запропонувавши позивачці усунути недоліки, вказані в мотивувальній частині ухвали впродовж п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимоги суду у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачу.

Вказана ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду
Миколаївської області через Жовтневий районний суд в частині вимог щодо сплати судового збору протягом 5 днів з дня одержання позивачем її копії.

Суддя
Л.М.Семенова
Провадження№2/484/1102/14
Справа№ 484/2565/14-ц
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.07.2014року м.Первомайськ

Первомайський міськрайонний суд
Миколаївської області

в складі: головуючого - судді
Максютенко О.А.

при секретарі - Завірюха В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Первомайську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом про стягнення з відповідача на утримання доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 на її користь аліментів в розмірі 1/4 частки з усіх видів доходу, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до повноліття доньки, вказавши, що з відповідачем вони розірвали шлюб 11.01.2005 у відділі
РАЦС Первомайського міського управління юстиції Миколаївської області. Донька проживає з позивачкою та знаходяться на її утриманні.
Відповідач не надає матеріальної допомоги в добровільному порядку, хоча зобов"язаний це робити відповідно до закону, тому вона змушена звернутися до суду.

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно ст. 180 СК України батьки повинні утримувати своїх неповнолітніх дітей, які потребують матеріальної допомоги. При ухиленні батьків від цих обов"язків кошти на утримання дітей стягуються в судовому порядку відповідно до ст.181
СК України.

В судовому засіданні встановлений факт наявності у сторін неповнолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 яку відповідач повинен утримувати матеріально до досягнення нею повноліття.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 213, 214, 215 ЦПК
України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця м.Первомайська
Миколаївської області на користь позивачки ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку відповідача на утримання доньки ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1 до її повноліття , але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 судовий збір в доход держави в сумі 243 грн.60 коп.

Стягнення аліментів почати проводити з 24 червня 2014р.

Рішення допустити до негайного виконання в частині стягнення аліментів.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Миколаївської області через
Первомайський міськрайонний суд
Миколаївської області шляхом подачі в 10-денний строк дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя:
Провадження №: 2-н/752/453/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2014 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Новак А.В., вивчивши матеріали заяви Комунального підприємства «ЖЕО-107 Голосіївського району» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 боргу за житлово-комунальні послуги,-

в с т а н о в и в :

представник заявника звернувся до
Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 боргу за житлово-комунальні послуги.

Розглянувши заяву та подані до неї документи, суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Наказне провадження це особливий вид цивільного процесу, спрямований на вирішення без спірних прав осіб шляхом видачі судового наказу.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду цивільних і кримінальних справ», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Як вбачається з поданої заяви та доданих до неї документів, Комунальне підприємство «ЖЕО-107 Голосіївського району» просить видати судовий наказ про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та судовий збір.

З огляду на викладене, в даному випадку вбачається спір про право, а саме: заявником не надано договорів про надання житлово-комунальних послуг та інших письмових доказів про фактичне надання та отримання таких послуг.

Відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до ч.2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.ст. 96,100, 101 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

у відкритті провадження за заявою
Комунального підприємства «ЖЕО-107
Голосіївського району» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1,
ОСОБА_2 боргу за житлово-комунальні послуги - відмовити.

Копію ухвали та заяву надіслати заявнику разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу, яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.
Апеляційна скарга подається до
Апеляційного суду міста Києва через
Голосіївський районний суд міста
Києва.

Суддя
А.Новак
Провадження №: 2-н/752/444/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2014 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Новак А.В., вивчивши матеріали заяви Комунального підприємства «ЖЕО-107 Голосіївського району» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 боргу за житлово-комунальні послуги,-

в с т а н о в и в :

представник заявника звернувся до
Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2 боргу за житлово-комунальні послуги.

Розглянувши заяву та подані до неї документи, суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Наказне провадження це особливий вид цивільного процесу, спрямований на вирішення без спірних прав осіб шляхом видачі судового наказу.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду цивільних і кримінальних справ», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Як вбачається з поданої заяви та доданих до неї документів, Комунальне підприємство «ЖЕО-107 Голосіївського району» просить видати судовий наказ про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги та судовий збір.

З огляду на викладене, в даному випадку вбачається спір про право, а саме: заявником не надано договорів про надання житлово-комунальних послуг та інших письмових доказів про фактичне надання та отримання таких послуг.

Відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до ч.2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.ст. 96,100, 101 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

у відкритті провадження за заявою
Комунального підприємства «ЖЕО-107
Голосіївського району» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1,
ОСОБА_2 боргу за житлово-комунальні послуги - відмовити.

Копію ухвали та заяву надіслати заявнику разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу, яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.
Апеляційна скарга подається до
Апеляційного суду міста Києва через
Голосіївський районний суд міста
Києва.

Суддя
А.Новак
Номер провадження 2/754/4996/14
У Х В А Л А

Іменем України

25.07.2014 року суддя
Деснянського районного суду міста
Києва Бабко В.В. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення
Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання права та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідача про визнання права та зобов'язання вчинити певні дії.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що згідно позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що провадження в даній справі не може бути відкрите, оскільки позовна заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України, суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач звертається до суду в порядку цивільного судочинства, хоча проаналізувавши зміст позовних вимог вбачається, що вимоги позивача випливають з приводу оскарження дій
(бездіяльності) відповідача, який відповідно ст.3 КАС України є суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ст. 17 ч.1 та ч.2 п.1 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюються на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

При таких обставинах, згідно ст. 15 ЦПК
України і ст. 17 КАС України, даний спір відноситься до розгляду в порядку адміністративного судочинства, а не в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 122 ЦПК
України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

Виходячи з наведеного, керуючись п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення
Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про визнання права та зобов'язання вчинити певні дії.

Роз'яснити право звернення до суду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя
Бабко В.В.
Справа № 495/5382/14-ц
СУдовий наказ м. Білгород-Дністровський
Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області
Мишко В.В., розглянув заяву
Комунального підприємства
«Житлово-експлуатаційне об'єднання № 1», адреса: Одеська область, м.
Білгород-Дністровський, вул. філії Південне ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк») про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, який проживає за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1.
Згідно із ст.509 Цивільного кодексу
України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона
(боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У відповідності до ст.903 Цивільного кодексу України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов'язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, встановлених у договорі.
Керуючись ст.ст. 11, 509, 525, 526, 530, 610-612, 615, 903
Цивільного кодексу України, ст.ст. 88, 95-105 Цивільного процесуального кодексу
України, ст.19 Закону України «Про виконавче провадження»,
Стягнути за вимогою про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, який проживає за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне об'єднання №1», адреса: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, вул. філії Південне ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк») суму заборгованості за житлово-комунальні послуги в розмірі 5 474,29 грн. (п'ять тисяч чотириста сімдесят чотири гривні двадцять дев'ять
Стягнути з ОСОБА_1, який проживає за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне об'єднання №1», адреса: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, вул. філії Південне ГРУ ПАТ КБ «Приватбанк») судовий збір в розмірі 121,80 грн. (сто двадцять одна гривня вісімдесят
Боржник має право, в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування. У разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання. Судовий наказ підлягає пред'явленню до виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання ним
Суддя
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 500/3863/14-ц
Провадження № 2-н/500/453/14
Суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Швець В.М., розглянувши заяву комунального підприємства «Теплові мережі
Ізмаїлтеплокомуненерго», юридична вул. Клушина, 5-а, про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення в розмірі 1571,84грн. та за обслуговування внутрішньобудинкових мереж в розмірі 54,06грн. з ОСОБА_1, що мешкає за адресою:
Відповідно відповіді Міністерства доходів та зборів від 22.07.14р. - надати реєстраційний номер облікової карти фізичної особи-боржника не має можливості з причини: фізичну особу неможливо однозначно ідентифікувати.
Відповідно до ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Одностороння відмова від виконання зобов'язання або зміна його умов не допускається та не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов'язання.
Згідно ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу.
Керуючись ст. ст. 95-106, 103 ЦПК України, ст. ст. 526, 527, 530, 625 ЦК України, -
Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, серія паспорту НОМЕР_1, ідентифікаційний номер- ідентифікувати неможливо, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1, на користь комунального підприємства «Теплові мережі Ізмаїлтеплокомуненерго», м. Ізмаїл, вул. Клушина, 5-а, заборгованість за послуги з централізованого опалення в розмірі 1571,84грн. та за обслуговування внутрішньобудинкових мереж в розмірі судовий збір в розмірі 121,8 грн. (р/р
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: В. М. Швець
Згідно до ст. 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу подається в суд у
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до
Судовий наказ виданий стягувачу
«____»__________________ 201__ року
Судовий наказ набрав чинності
«_____»_______________201__року
Термін пред'явлення наказу до виконання -один рік з наступного дня після набрання наказу чинності до
«_____»______________201__ року.
Суддя: В. М. Швець