Номер провадження 2/754/4930/14
У Х В А Л А

Іменем України

23.07.2014 суддя Деснянського районного
суду м. Києва Саламон О.Б., перевіривши
виконання вимог ст.ст. 119-120 ЦПК України
за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
Київської міської ради про визнання
права власності у спільній сумісній
власності подружжя та визнання права
власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з вимогою
до Київської міської Ради про визнання
права власності у спільній сумісній
власності подружжя та визнання права
власності в порядку спадкування.

Пред'явлена позовна заява підлягає
залишенню без руху, оскільки не
відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України,
оскільки:

- не вказана ціна позову щодо вимог
майнового характеру, яка визначається
за правилами, встановленими у ст. 80 ЦПК
України, при цьому розмір ціни позову
впливає на суму судового збору.

- до позовної заяви додаються
документи, що підтверджують сплату
судового збору.

Оскільки позов подано від трьох
позивачів, кожен з яких просить визнати
право власності, а саме: за ОСОБА_1 на 12
частки квартири, за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 -
по 18 частині квартири, тому у
відповідності до Закону України «Про
судовий збір» вимагається належна
сплата судового збору кожним позивачем
пропорційно долі.

Статтею 6 Закону України „Про судовий
збір" у разі, якщо позов подається
одночасно кількома позивачами до
одного або кількох відповідачів,
судовий збір обчислюється з
урахуванням загальної суми позову і
сплачується кожним позивачем
пропорційно долі поданих кожним з них
вимог окремим платіжним документом.

У відповідності до Закону України „Про
судовий збір" за подання до суду позову
майнового характеру сплачується
судовий збір 1 % ціни позову, але не
менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати (станом на 01 січня 2014
року - не менше 243,60 грн.), та не більше 3
розмірів мінімальної заробітної плати
(3 654 грн.).

Зокрема, як вбачається з мотивувальної
частини позову, крім позивачів
спадкоємцями першої черги після смерті
ОСОБА_4 є його дружина та син від
другого шлюбу, однак процесуальний
статус даних осіб не визначено.

Тобто позивачем у позовній заяві не
вирішено питання про залучення до
участі у розгляді справи інших осіб, на
права та обов»язки яких може вплинути
рішення суду за даним позовом, та не
визначено їх правовий статус, що тягне
за собою порушення вимог ч.1 ст.120 ЦПК
України, згідно якої позивач повинен
додати до позовної заяви її копії та
копії всіх документів, що додаються до
неї, відповідно до кількості
відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
викладених у ст. ст. 119 і 120 ЦПК України,
постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача та
надає йому строк на усунення недоліків.

Вище викладене дає підстави для
висновку, що заява не відповідає
вимогам закону, а тому підлягає
залишенню без руху з наданням строку на
їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
Київської міської ради про визнання
права власності у спільній сумісній
власності подружжя та визнання права
власності в порядку спадкування, -
залишити без руху, надавши строк на
усунення недоліків протягом п'яти днів
з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в
зазначений строк позовну заяву вважати
неподаною та повернути позивачеві зі
всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського районного суду м.
Києва О.Б. Саламон