Справа №642/5448/14
Провадження №2/642/1280/14
У Х В А Л А

25 червня 2014 року
м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м.
Харкова Скляренко С.О., розглянувши
позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного
товариства «Українська
охоронно-страхова компанія», ОСОБА_2
про стягнення суми страхового
відшкодування, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з зазначеним
позовом, в якому просить: визнати подію,
що мала місце 28.11.2013 р. страховим
випадком відповідно до полісу АС№5515811
та Закону; стягнути з АТ «Українська
охоронно-страхова компанія» та в разі
виникнення різниці між сумою
страхового відшкодування та фактичним
розміром збитків з ОСОБА_2 на його
користь 9350,00 грн. матеріальних збитків;
стягнути з Акціонерного товариства
«Українська охоронно-страхова
компанія» на його користь 455,46 грн. пені
за період прострочення виконання
зобов'язання; стягнути з Акціонерного
товариства «Українська
охоронно-страхова компанія» на його
користь 49,70 грн. витрат на поштові
відправлення; стягнути з ОСОБА_2 на його
користь 1000,00 грн. за заподіяну моральну
шкоду; стягнути з ОСОБА_2 на його
користь суму франшизи у повному обсязі;
всі витрати, пов'язані з розглядом
справи покласти на відповідачів.

Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має
право в порядку, встановленому цим
Кодексом, звернутися до суду за
захистом своїх порушених, невизнаних
або оспорюваних прав, свобод чи
інтересів.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна
заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається
заява;

2) ім'я позивача і відповідача, їх місце
проживання, поштовий індекс, номер
засобів зв'язку, якщо такий відомий;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового
характеру;

5) виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до
заяви.

Також до позовної заяви додається
документ, що підтверджує сплату
судового збору.

Згідно п. 4 постанови Пленуму
Верховного Суду України №4 від 31.03.95
«Про судову практику в справах про
відшкодування моральної (немайнової)
шкоди» у позовній заяві про
відшкодування моральної (немайнової)
шкоди має бути зазначено, в чому
полягає ця шкода, якими неправомірними
діями чи бездіяльністю її заподіяно
позивачеві, з яких міркувань він
виходив, визначаючи розмір шкоди, та
якими доказами це підтверджується.

Як зазначено у п. 5.1 листа Міністерства
юстиції України 13.05.2004 року №35-13/797,
відповідно до загальних підстав
цивільно-правової відповідальності
обов'язковому з'ясуванню при вирішенні
спору про відшкодування моральної
(немайнової) шкоди підлягають:
наявність такої шкоди, протиправність
діяння її заподіювача, наявність
причинного зв'язку між шкодою і
протиправним діянням заподіювача та
вини останнього в її заподіянні.
Зокрема, з'ясуванню підлягає
підтвердження факту заподіяння
позивачеві моральних чи фізичних
страждань або втрат немайнового
характеру, за яких обставин чи якими
діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в
якій грошовій сумі чи в якій
матеріальній формі позивач оцінює
заподіяну йому шкоду та з чого він при
цьому виходить, а також інші обставини,
що мають значення для вирішення спору.

Таким чином, дана позовна заява
підлягає залишенню без руху, оскільки
вона подана без дотримання п. п. 5, 6 ст.119
ЦПК України, а саме: не зазначені докази
на підтвердження посилання позивача на
те, що внаслідок ДТП та у зв'язку зі
ставленням відповідача ОСОБА_2 у
позивача наявне почуття обурення,
нервова напруга, що негативно
відображається на його психічному
стані, він ніс витрати, пов'язані з
ремонтом автомобіля (пошук запчастин
та деталей, наймання транспорту та
сплата за евакуатор тощо), або
наявність підстав для звільнення від
доказування цього.

Дана позовна заява підлягає залишенню
без руху також і з тієї підстави, що в
ній жодним чином не зазначено, з яких
міркувань позивач виходив, визначаючи
розмір моральної шкоди у сумі 1000 грн.,
та якими доказами це підтверджується.

Крім того в своїй позовній заяві
позивач просить в якості забезпечення
доказів витребувати у АТ «Українська
охоронно-страхова компанія» та
долучити до даної цивільної справи
матеріали по врегулюванню збитку, а
саме: а) заяву на виплату страхового
відшкодування; б) акт огляду
пошкодженого транспортного засобу; в)
фотознімки пошкодженого транспортного
засобу; г) страховий акт; д) страховий
поліс заподіювача шкоди, зазначивши, що
подання даних доказів є утрудненим для
позивача, в зв'язку з тим, що вони
знаходяться у АТ «Українська
охоронно-страхова компанія», та
зібрані ним в ході врегулювання
страхового випадку, а на адвокатський
запит та листи позивача вони надані не
були.

Статтею 133 ч. 1 ЦПК України передбачено,
що особи, які беруть участь у справі і
вважають, що подання потрібних доказів
є неможливим або у них є складнощі в
поданні цих доказів, мають право
заявити клопотання про забезпечення
цих доказів. До клопотання про
забезпечення доказів додається
документ про сплату судового збору.

Згідно до вимог п. 13 ч. 2 ст. 4 Закону
України «Про судовий збір» за подання
до суду заяви про забезпечення доказів
або позову сплачується 0,1 розміру
мінімальної заробітної плати.

Всупереч вищевказаним вимогам
позивачем не оформлена вимога про
забезпечення доказів окремою заявою та
не сплачений судовий збір за дану
вимогу.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у ст.
ст. 119 та 120 цього Кодексу, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає
необхідним встановити позивачеві
строк для усунення зазначених
недоліків три дні з моменту отримання
ухвали та усунути вищевказані
недоліки.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 57, 64, 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну ОСОБА_1 до Акціонерного
товариства «Українська
охоронно-страхова компанія», ОСОБА_2
про стягнення суми страхового
відшкодування - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення
вищевказаних недоліків три дні з
моменту отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в
зазначений строк позовну заяву вважати
неподаною та повернути позивачу зі
всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
С.О. Скляренко