Провадження № 2/734/667/14
Справа №
У Х В А Л А

про залишення
позовної заяви без руху

06 серпня 2014 року
смт. Козелець

Суддя Козелецького районного суду
Чернігівської області Бузунко О.А.,
ознайомившись із позовною заявою
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про вчинення
певний дій та визнання права власності
на частину будинку за заповітом,

в с т а н о в и в:

до Козелецького районного суду
Чернігівської області надійшла
позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (голова
сільської ради) та ОСОБА_3 (Козелецька
районна державна нотаріальна контора)
з такими позовними вимогами:

визнати чи мала право г/с/р с. Нічогівка
у 2002 році видати документ на ? будинку,
майна, землі по АДРЕСА_1 на померлу
особу ОСОБА_4 …;

визначити чи правомірно нотаріальна
контора проігнорувала заповіт,
прописку позивача у будинку АДРЕСА_1 на
моменту спадку у 2002 році …;

визнати ? майна за ОСОБА_1 як таку, яка
помилково була вписана на померлу
ОСОБА_4

Відповідно до вимог ЦПК України суддя
після одержання позовної заяви
з'ясовує чи відповідає вона вимогам,
встановленим ст. 119 цього Кодексу.

Так, згідно зі згаданою статтею позовна
заява повинна містити, зокрема:

- ім'я (найменування) позивача і
відповідача, а також ім'я представника
позивача, якщо позовна заява подається
представником, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номери засобів
зв'язку, якщо такі відомі;

- зміст позовних вимог;

- ціну позову щодо вимог майнового
характеру;

- виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Аналіз поданої позовної заяви та
доданих до неї документів дає підстави
суду зробити наступні висновки.

В позовній заяві позивачем
відповідачами вказані ОСОБА_2 та
ОСОБА_3, що не дає можливості суду
ідентифікувати осіб, до яких
пред'явлено позов і є порушенням вимог
ст. 119 ЦПК України, яка не допускає
застосування ініціалів. Тобто,
позивачу варто вказати не лише
прізвища відповідачів та їх ініціали, а
повністю зазначити їх ім'я та
по-батькові.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України ціна
позову визначається у позовах про
визнання права власності на майно або
його витребування - вартістю майна. При
цьому вартість майна - це грошова сума,
за яку це майно може бути придбане у
даній місцевості. В якості доказу
вартості майна суду можуть бути подані
договори купівлі-продажу цього майна,
відомості про його залишкову балансову
вартість, звіт про оцінку майна, витяг з
реєстру прав власності на нерухоме
майно тощо. Зі змісту ст. 80 ЦПК України
вбачається, що ціна позову має бути
визначена за станом на дату,
максимально наближену до дати подання
позову до суду. В позовній заяві ціна
позову не визначена взагалі та не
надано жодного доказу на підтвердження
вартості майна, право власності на яке
просить визнати позивач. Без
визначення ціни позову є неможливим
визначити розмір судового збору, що
підлягає сплаті.

Ч. 5 ст. 119 ЦПК України встановлено, що до
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору. До
позовної заяви додано документ про
сплату судового збору в розмірі 243,60
грн., хоча ціна позову не визначена, а
вимоги заявлені як майнового, так і
немайнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про
судовий збір" судовий збір
справляється у відповідному розмірі
від мінімальної заробітної плати за
місяць, що встановлена законом на 1
січня календарного року, в якому
відповідна заява або скарга подається
до суду, - у відсотковому
співвідношенні до ціни позову та у
фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет
України на 2014 рік" на 1 січня 2014 року
встановлено мінімальний розмір
заробітної плати в сумі 1 218,00грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України
«Про судовий збір» за подання позовної
заяви, майнового характеру судовий
збір сплачується за ставками,
встановленими для позовних заяв
майнового характеру (1 відсоток ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати), за подання до суду
позовної заяви немайнового характеру -
у розмірі 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати (за станом на день
звернення до суду - 243,60 грн). Відповідно
до ч. 3 ст. 6 згаданого закону за подання
позовної заяви, що має одночасно
майновий і немайновий характер,
судовий збір сплачується за ставками,
встановленими для позовних заяв
майнового та немайнового характеру.

За таких обставин, до позовної заяви
необхідно додати документ про сплату
судового збору відповідно до
документально підтвердженої ціни
позову, сплаченого за реквізитами:

рахунок № 0163, банк отримувача
ГУДКС у Козелецькому районі, код
отримувача 38020568, код класифікації
доходів бюджету 22030001, отримувач коштів
УДКС у Козелецькому районі, або надати
суду локази на підтвердження
звільнення від його сплати.

У випадку сплати судового збору за
вимоги майнового характеру (визнання
права власності) надана суду квитанція
№ 300/307, яка підтверджує сплату судового
збору в розмірі 243,60 грн., судом буде
сприйнята як підтвердження сплати
судового збору за вимогами немайнового
характеру (в позовних вимогах перша та
друга позиції). Якщо після усунення
недоліків позивачем не будуть заявлені
вимоги немайнового характеру, судовий
збір слід сплатити з урахуванням суми
вже сплачених коштів.

Позивач просить суд визнати ? майна за
ним. З огляду на те, що майно може
належати особам на різних правових
титулах, позивачу варто уточнити, про
яке визнання майна йде мова (визнати
право власності, право користування
тощо).

Відповідно до ст. 15 ЦПК України суд
розглядає справи осіб, котрі
звертаються до суду з позовними
заявами про захист порушених,
оспорюваних чи невизнаних їх прав,
свобод чи інтересів, що виникають із
цивільних, житлових та інших відносин.

Суд цивільної юрисдикції відповідно до
ст. 16 ЦК України може захищати порушені
права осіб, котрі звертаються до суду
певними способами.

Позивачем не чітко визначені позовні
вимоги, оскільки чинним
законодавством, яким регулюються
спірні правовідносини, не передбачений
такий спосіб захисту прав, як:

« 1. Визнати чи мала право г/с/р. с.
Нічогівка у 2002 році видавати документ
на ? будинку, майна, землі по АДРЕСА_1 на
померлу особу ОСОБА_4, яка пішла з життя
у ІНФОРМАЦІЯ_1, де з ОСОБА_5 вони не мали
шлюбної реєстрації по закону, де всі
забудови будинок, майно було придбано з
ОСОБА_6, яка проживала спільною сім'єю з
ОСОБА_5, 30 років, і мали вони, та
виховували шестеро спільних дітей, де
будинок, та всі інші надбудови не були
побудовані ОСОБА_4, тим паче, що цю особу
я хоронив, доглядаю її могилу, бо вона
одинока була без дітей, і родичів, а
сільська рада які кошти вложила на це,
чи догляд який проводила по цій особі, і
на якій підставі виділила померлій ?
всього, що є на подвір'ї по АДРЕСА_1, на
свій розсуд без рішень суду, хіба г/с/р.,
ОСОБА_2, має на такі дії повноваження,
тай ще на померлу особу.

2. Визначити, чи правомірно нотаріальна
контора проігнорувавши заповіт,
прописку мою, як ОСОБА_1 до цього
будинку по АДРЕСА_1 на момент спадку у
2002 році., свідомо зробила колізію із
спадковими документами позбавивши
мене ОСОБА_1, права, як законного
спадкоємця користуватися всім майном,
а не на ? цього майна, і правильне
правомірне оформлення таких
документів без проблем, бо виходить
так, що так вигідно всім, заробляти
додаткові кошти на плутаниці таких
документів, та їх переоформленні, щоб
тоді розбиратися, що є свідоме
підроблення документів, а що ні, та
приховування істотних фактів по вище
вказаному спадку».

Тобто, позивачу слід обрати спосіб
захисту своїх прав відповідно до
діючого законодавства, та з
урахуванням цього чітко визначити свої
вимоги.

Крім того, позивачу слід визначитися зі
складом учасників процесу, оскільки в
справах про визнання права власності
на майно в порядку спадкування
відповідачами є інші спадкоємці, які
прийняли спадщину, а при відсутності
таких спадкоємців, усунення їх від
права на спадкування, неприйняття ними
спадщини, а також відмови у її
прийнятті - відповідачами є
територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини. В той же час позивачем
відповідачами визначені сільський
голова та нотаріус як фізичні особи.

Таким чином, подана позовна заява не
відповідає встановленим
законодавствам вимогам, а саме:

- ім'я відповідачів визначені неповно;

- не визначено ціну позову за станом на
2014 рік (та не надано документа, що
підтверджує вартість майна на час
звернення до суду);

- не додано документа на підтвердження
сплати судового збору виходячи з ціни
позову за станом на 2014 рік та не
сплачено судовий збір за вимогами не
майнового характеру;

- не в повній мірі визначено учасників
процесу, враховуючи заявлену вимогу
про визнання права на майно як
спадкове;

- не чітко визначені позовні вимоги в
розумінні обраного позивачем способу
захисту своїх прав.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали. У випадку неусунення
причин, що стали підставою для
залишення позовної заяви буз руху,
заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3
про вчинення певний дій та визнання
права власності на частину будинку за
заповітом - залишити без руху,
встановивши строк для усунення
недоліків - 5 (п'ять) днів з дня отримання
копії ухвали.

Суддя Козелецького районного суду

Чернігівської області
Бузунко О.А.