Справа № 758/3274/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С.
,

при секретарі - Кравцовій Ю.
В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Києві заяву ОСОБА_1
про перегляд заочного рішення
Подільського районного суду м. Києва
від 27.05.2014 року по цивільній справі №
758/3274/13-ц за позовом Публічного
акціонерного товариства «Комерційний
банк «Актив-Банк» до ОСОБА_1 про
звернення стягнення на предмет
іпотеки, суд,-

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулася до суду з
вищезазначеною заявою, мотивуючи свої
вимоги тим, що 27 травня 2014 року судом
було ухвалено заочне рішення у
цивільній справі за позовом ПАТ
«Комерційний банк «Актив-Банк» до
ОСОБА_1 про звернення стягнення на
предмет іпотеки.

Зазначає, що вона була відсутня у
судовому засіданні з поважної причини,
оскільки була викликана у якості
свідка у кримінальній справі у м.
Ужгород.

Крім того посилається на те, що у
випадку участі у судовому засіданні
вона звернула б увагу суду на розмір
судового збору, сплачений позивачем та
відповідно стягнутий з неї. Також з
причини відсутності у судовому
засідання вона була позбавлена
можливості надати докази на свою
користь щодо взаємовідносин з
позивачем щодо позасудового
врегулювання спірної ситуації з ним.

На підставі вищевикладеного
звертається з даною заявою до суду та
просить скасувати заочне рішення та
призначити справу до розгляду у
загальному порядку.

Заявниця в судове засідання не
з'явилася, про день, час та місце
розгляду заяви повідомлена вчасно та
належним чином, представником заявниці
до суду надано заяву про відкладення
розгляду справи у зв'язку з її
зайнятістю у кримінальній справі у м.
Славуті Хмельницької області. Причини
неявки заявниці в судове засідання
суду не відомі.

Представник позивача в судове
засідання також не з'явився, про день,
час та місце розгляду справи
повідомлений вчасно та належним чином,
до суду надав заяву згідно якої просить
судове засідання провести без
представника Банку та залишити заяву
ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,
без задоволення.

Суд вважає за можливе розглянути заяву
у відсутність зазначених осіб
відповідно до вимог ч. 1 ст. 231 ЦПК
України, оскільки їх неявка не
перешкоджає розгляду заяви та не
передбачає відкладення її розгляду.

Дослідивши матеріали справи суд
приходить до висновку, що заява не
підлягає задоволенню, виходячи з
наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, в
провадженні суду дійсно перебувала
цивільна справа за позовом Публічного
акціонерного товариства «Комерційний
банк «Актив-Банк» до ОСОБА_1 про
звернення стягнення на предмет
іпотеки.

Як вбачається з матеріалів справи, за
результатами розгляду вищезазначеної
справи, 27.05.2014 року судом було ухвалено
заочне рішення, яким позовні вимоги
позивача були задоволені в повному
обсязі (а.с. 110-116).

02.06.2014 року копія заочного рішення була
відправлена на адресу відповідачки та
отримана нею 04.06.2014 року (а.с. 117, 119).

Стаття 228 ЦПК України визначає, що
заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 229 ЦПК України, у
заяві про перегляд заочного рішення
повинно бути зазначено: 1) найменування
суду, який ухвалив заочне рішення; 2)
ім'я (найменування) відповідача або
його представника, які подають заяву,
їх місце проживання чи
місцезнаходження, номер засобів
зв'язку; 3) обставини, що свідчать про
поважність причин неявки в судове
засідання і неповідомлення їх суду, і
докази про це; 4) посилання на докази,
якими відповідач обґрунтовує свої
заперечення проти вимог позивача; 5)
клопотання про перегляд заочного
рішення; 6) перелік доданих до заяви
матеріалів.

Як вже зазначалося вище, заявниця
звертаючись із заявою про перегляд
заочного рішення від 27.05.2014 року,
обґрунтовує свої вимоги зокрема тим, що
вона була відсутня у судовому
засіданні з поважної причини, оскільки
була викликана у якості свідка у
кримінальній справі у м. Ужгород. Крім
того посилається на те, що у випадку
участі у судовому засіданні вона
звернула б увагу суду на розмір
судового збору, сплачений позивачем та
відповідно стягнутий з неї. Також з
причини відсутності у судовому
засіданні вона була позбавлена
можливості надати докази на свою
користь щодо взаємовідносин з
позивачем щодо позасудового
врегулювання спірної ситуації з ним.

Однак суд не може прийняти до уваги
зазначені обставини як підставу для
скасування заочного рішення виходячи з
наступного.

Так відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на які вона посилається
як на підставу своїх вимог або
заперечень, крім випадків,
встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.ст. 57, 58, 59 ЦПК України,
доказами є будь-які фактичні дані, на
підставі яких суд встановлює наявність
або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять
інформацію щодо предмета доказування.
Обставини справи, які за законом мають
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

Як вже зазначалося вище, відповідно до
ч. 2 ст. 229 ЦПК України в заяві про
перегляд заочного рішення заявник
обов'язково зазначає, зокрема
обставини, що свідчать про поважність
причин неявки в судове засідання і
неповідомлення їх суду, і докази про це.

Заявниця в обгрунтування поважності
неявки в судове засідання 27.05.2014 року
посилається на те, що в цей день вона
була викликана у якості свідка у
кримінальній справі у м. Ужгород і в
підтвердження зазначеної обставини
надає копію Повістки, однак суд не може
її прийняти до уваги як належний та
допустимий доказ, оскільки з її змісту
не можливо однозначно встановити хто
викликається в судове засідання і по
якій саме справі (відсутній номер
справи), не зазначено посадової особи
суду, яка підписала повістку, також
зазначена повістка складена на бланку,
який був Додатком до Інструкції з
діловодства в місцевому загальному
суді, затвердженої Наказом Державної
судової адміністрації України 27.06.2006 №
68, який втратив свою чинність згідно з
наказом Державної судової
адміністрації України від 17 грудня 2013
року № 173, тобто даний бланк є не чинним.

Крім того заявницею не зазначено
обставини та не надано доказів в
підтвердження їх об'єктивної
наявності, які перешкодили повідомити
їй про причини своєї неявки в судове
засідання 27.05.2014 року коли судом було
ухвалено заочне рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд
приходить до висновку про
недоведеність заявницею обставин, що
свідчать про поважність причин її
неявки в судове засідання 27.05.2014 року.

Крім того заявницею не надано (не
зазначено) суду жодного доказу, який би
мав істотне значення для правильного
вирішення справи по суті, а ті
обставини на які вона посилається в
обгрунтування своїх заперечень проти
вимог позивача, не можуть бути взяті до
уваги судом, оскільки не є доказами в
розумінні ст. 57 ЦПК України і були
встановлені судом ще на стадії
відкриття провадження у справі.

Частина перша статті 232 ЦПК України
визначає, що заочне рішення підлягає
скасуванню, якщо судом буде
встановлено, що відповідач не з'явився
в судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин і
докази, на які він посилається, мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

При аналізі зазначеної норми
цивільно-процесуального Закону
вбачається, що заочне рішення може бути
скасоване лише за наявності двох
підстав, зокрема, якщо буде
встановлено, що відповідач, який був
належним чином повідомлений про час та
місце судового розгляду, не з'явився в
судове засідання та не повідомив про
причини неявки з поважних причин і
докази, на які він посилається, мають
істотне значення для правильного
вирішення справи.

Судом же під час судового розгляду
заяви відповідачки про перегляд
заочного рішення суду від 27.05.2014 року,
зазначені дві підстави не встановлені.

З врахуванням встановлених в судовому
засіданні обставин справи, суд
оцінюючи, належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок в
їх сукупності за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об'єктивному та
безпосередньому дослідженню наявних у
справі доказів, приходить до висновку,
що вимоги заявниці не знайшли своє
доведення в судовому засіданні, є
такими, що не ґрунтуються на вимогах
чинного законодавства, а тому заява
задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст. 10, 57-60, 228-232 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного
рішення Подільського районного суду м.
Києва від 27.05.2014 року по цивільній
справі № 758/3274/13-ц за позовом Публічного
акціонерного товариства «Комерційний
банк «Актив-Банк» до ОСОБА_1 про
звернення стягнення на предмет іпотеки
- залишити без задоволення.

Роз'яснити заявниці, що у разі
залишення заяви про перегляд заочного
рішення без задоволення заочне рішення
може бути оскаржене в загальному
порядку, встановленому цим Кодексом. У
цьому разі строк на апеляційне
оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня її проголошення. У разі
якщо ухвалу було постановлено без
участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії
ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко