Справа №295/8388/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2014 року
м.
Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в
складі:

головуючого - судді Полонця С.М.,

за участю секретаря с/з - Хитрич А.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Житомирі цивільну
справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4, третя особа - Друга Житомирська
державна нотаріальна контора про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини
та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до
ОСОБА_4, ОСОБА_2, третя особа - Друга
Житомирська державна нотаріальна
контора про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з
позовом, в якому просить визначити для
неї додатковий строк тривалістю в два
місяці для подання до Другої
Житомирської державної нотаріальної
контори заяви про прийняття спадщини,
яка відкрилася після смерті її батька
ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Житомирі,
обґрунтовуючи тим, що вона до дня
смерті батька і до цього часу проживає
на значній відстані від місця
відкриття спадщини та не була обізнана
про відкриття спадщини.

Відповідач ОСОБА_3 звернулася до суду
із зустрічним позовом, в якому просить
визнати, що строк для прийняття
спадщини нею пропущений з поважних
причин та визначити для неї додатковий
строк терміном в один місяць для
подання заяви про прийняття спадщини
від спадкодавця. При цьому посилається
на те, що встановлений законом строк
для подання до нотаріальної контори
заяви про прийняття спадщини вона
пропустила з поважних причин, оскільки
вважала, що набула право на спадщину,
оскільки упродовж тривалого часу
постійно проживала із спадкодавцем та
не зверталася до нотаріальної контори
із заявою про відмову від спадщини.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та
її представник підтримали заявлені
вимоги та просили їх задовольнити з
підстав, зазначених у позові, а також
заперечували щодо задоволення
зустрічного позову.

Представник відповідача ОСОБА_3 в
судовому засіданні просив
задовольнити зустрічний позов та
відмовити у задоволенні первісного
позову.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_4
та її представник просили відмовити у
задоволенні первісного та зустрічного
позовів.

Представник третьої особи в судове
засідання не з»явився, про час та місце
судового засідання був повідомлений
належним чином, надав заяву про розгляд
справи без його участі, при вирішенні
спору покладався на розсуд суду.

Допитана в судовому засіданні в якості
свідка ОСОБА_7 пояснила, що вона є
матір'ю позивача ОСОБА_2, разом вони
проживають в АДРЕСА_1. Позивач була на
похованні батька 17.10.2013 року. Дочка
проживає та працює в АДРЕСА_1 з травня
2013 року. Після поховання батька позивач
була у м. Житомирі в квітні та травні 2014
року. Про наявність будь-якого майна
дочці не було відомо.

Вислухавши осіб, які беруть участь у
справі, покази свідка та дослідивши
матеріали справи, з урахуванням меж
заявлених позовних вимог, суд
приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4
помер батько позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_6.

Як вбачається з матеріалів спадкової
справи, у встановлений законом
шестимісячний строк після смерті
ОСОБА_6 із заявою про прийняття
спадщини до нотаріальної контори
звернулася мати спадкодавця - ОСОБА_4.

На час відкриття спадщини ОСОБА_6
перебував у зареєстрованому шлюбі з
ОСОБА_3, з якою спільно проживав за
адресою: АДРЕСА_2 та був зареєстрований
за адресою: АДРЕСА_3. Вказані обставини
визнані сторонами в судовому
засіданні, а тому не потребують
доказування відповідно до ст.61 ЦПК
України.

Обставин встановлення режиму окремого
проживання між подружжям ОСОБА_3 та
спадкодавцем ОСОБА_6 відповідно до ст.119
СК України, не встановлено в судовому
засіданні.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України «Про судову
практику у справах про спадкування»
від 30.05.2008р. № 7 особа, яка не прийняла
спадщину в установлений законом строк,
може звернутися до суду з позовною
заявою про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини
відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.
Вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов»язані з об»єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути
застосовані, якщо у спадкоємця були
перешкоди для подання такої заяви і ці
обставини визнані судом поважними.

Таким чином, поважними вважаються ті
причини, які роблять вчасне звернення
до нотаріальної контори неможливим або
важким.

Позивач ОСОБА_2 будучи повнолітньою
особою та спадкоємцем першої черги за
законом на час відкриття спадщини
ІНФОРМАЦІЯ_4 проживала у АДРЕСА_1, де
почала працювати лише з 19.03.2014 року та
їй достовірно було відомо про смерть
батька, на похованні якого в м. Житомирі
вона була присутня, однак своєчасно не
звернулась до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини.

Позивачем ОСОБА_2 не надано належних та
допустимих доказів про наявність
причин, пов'язаних з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для подання нею заяви до нотаріуса у
шестимісячний строк з дня відкриття
спадщини.

Суд не визнає поважними причини
пропуску позивачем ОСОБА_2 строку для
прийняття спадщини такі, як юридична
необізнаність позивача щодо строку та
порядку прийняття спадщини, її
необізнаність про наявність та склад
спадкового майна, проживання та робота
в іншій місцевості. Вказані обставини
не перешкоджали позивачу звернутися у
встановлений законом строк до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті батька
особисто чи шляхом поштового зв'язку,
оскільки надіслання заяви про
прийняття спадщини поштою передбачено
п.3.5 гл.10 Порядку вчинення нотаріальних
дій нотаріусами України, затвердженого
наказом Міністерства юстиції України
від 22.02.2012 року №296/5.

За таких обставин, позовні вимоги
ОСОБА_2 не підлягають до задоволення.

Зустрічний позов ОСОБА_3 про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини також не
підлягає до задоволення з наступних
підстав.

Як встановлено в судовому засіданні
відповідач ОСОБА_3 є спадкоємцем першої
черги за законом після смерті чоловіка,
на час відкриття спадщини перебувала у
зареєстрованому шлюбі із спадкодавцем
та проживала разом з ним. В матеріалах
справи відсутні докази наявності
обґрунтованої відмови нотаріуса у
видачі відповідачу свідоцтва про право
на спадщину за законом після смерті
чоловіка.

Проживання із спадкодавцем на час
відкриття спадщини не є поважною
причиною пропуску строку подання заяви
про прийняття спадщини. В даному
випадку зазначена обставина є
підставою для звернення відповідача з
позовом або заявою (в залежності від
наявності або відсутності спору щодо
спадкового майна) про встановлення
факту постійного проживання разом із
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, а не з позовом про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

Керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України,
ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4, третя особа - Друга Житомирська
державна нотаріальна контора про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини,
відмовити.

У задоволенні зустрічного позову
ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_2, третя особа -
Друга Житомирська державна
нотаріальна контора про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини, відмовити.

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Житомирської
області через Богунський районний суд
м. Житомира шляхом подання апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня
проголошення рішення суду.

Суддя: