печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2014 року cуддя Печерського
районного суду м.Києва Литвинова І. В.,
розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про
видачу судового наказу про стягнення з
Дочірнього підприємства «Фаворит-С»
невиплаченої заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із
заявою про видачу судового наказу про
стягнення ДП «Фаворит-С» невиплаченої
заробітної плати, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 96
ЦПК України.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ «Про практику розгляду судами
заяв у порядку наказного провадження»
від 23.12.2011, до заяви про видачу судового
наказу має бути додано докази
перебування заявника у трудових
відносинах із боржником, а
підтвердженням суми, яка стягується,
може бути будь-який належно оформлений
документ, що вказує на розмір
нарахованої заробітної плати та
компенсації за порушення строків її
виплати, зокрема, довідка бухгалтерії
боржника, розрахунковий лист чи копія
платіжної відомості тощо.

Не допускається розгляд вимог про
стягнення заробітної плати у разі
наявності спору щодо розміру
заборгованості чи права на її
отримання.

Відсутність документів, що
підтверджують наявність суб'єктного
права у заявника, документів, що
підтверджують порушення суб'єктного
права, або документів, що підтверджують
виникнення права вимоги, вказує на
наявність спору про право.

Судом видаються судові накази у разі
відсутності між сторонами спору про
право, що підтверджуються наявністю
довідки бухгалтерії боржника,
розрахунковий лист чи копія платіжної
відомості, які вказують на
правильність і безспірність
розрахунків.

Однак заявником не надано документів,
що вказують на безспірність
розрахунків та нарахувань, оскільки
надано лише копію виписки з банку ПАТ
«Райффайзен Банк Аваль», та копії
листів Міндоходів та правоохоронних
органів з приводу розгляду заяви
ОСОБА_1

У зв'язку із чим, суд приходить до
висновку, що представником заявника не
було надано документів, що вказують на
безспірність заборгованості.

Оскільки заявник має обґрунтувати свої
вимоги та додати документи, що вказують
на правильність і безспірність
розрахунків, що не було здійснено
ОСОБА_1, що, у свою чергу, свідчить про
наявність спору про право, який має
бути вирішений у позовному
провадженні, не підлягає розгляду у
порядку наказного провадження, суддя
відмовляє у прийнятті заяви про видачу
судового наказу.

При цьому, суд роз'яснює, що відповідно
до ч. 2 ст. 101 ЦПК України, відмова у
прийнятті заяви унеможливлює повторне
звернення з такою самою заявою, але,
заявник у цьому випадку має право
звернутися з тими самими вимогами у
позовному порядку.

Згідно ч. 2 ст. 99 ЦПК України, у разі
відмови в прийнятті заяви про видачу
судового наказу або в разі скасування
судового наказу внесена сума судового
збору стягувачу не повертається. У разі
пред'явлення стягувачем позову до
боржника у порядку позовного
провадження сума судового збору
сплаченого за подання заяви про видачу
судового наказу зараховується до суми
судового збору, встановленої за
позовну заяву.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.
99, 100, 101 Цивільного процесуального
кодексу України, -

У Х В А Л И В:

У прийнятті заяви ОСОБА_1 про видачу
судового наказу про стягнення з
Дочірнього підприємства «Фаворит-С»
невиплаченої заробітної плати -
відмовити.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути
подано протягом п'яти днів з дня її
проголошення. У разі якщо ухвалу було
постановлено без участі особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали. Апеляційна скарга
подається до Апеляційного суду м. Києва
через Печерський районний суд м. Києва.

Ухвала суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги ухвала, якщо її не
скасовано, набирає законної сили після
розгляду справи апеляційним судом.

Суддя
І. В.
Литвинова