У х в а л а

"08" липня 2014 р. Суддя Дніпровського
районного суду м. Києва Гаврилова О.В.,
вивчивши матеріали позовної заяви
ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Фізичної особи
підприємця ОСОБА_3 про визнання права
власності на нерухоме майно, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м.
Києва звернувся представник позивачів
з вищезазначеною позовною заявою, в
якій просить суд: визнати за ОСОБА_1
право власності на 1/ 2 частки
нерухомого майна - нежитлової будівлі,
загальною площею 104,5кв.м., що
розташована за адресою: АДРЕСА_1, літера
«Ю»; визнати за ОСОБА_2 право власності
на 1/ 2 частки нерухомого майна -
нежитлової будівлі, загальною площею
104,5кв.м., що розташована за адресою:
АДРЕСА_1, літера «Ю».

Вивчивши матеріали поданої позовної
заяви, вважаю, що вона не відповідає
вимогам ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України.

Відповідно до ст. 1 Цивільного
процесуального кодексу України,
завданнями цивільного судочинства є
справедливий, неупереджений та
своєчасний розгляд і вирішення
цивільних справ з метою захисту
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів фізичних
осіб, прав та інтереси юридичних осіб,
інтересів держави.

Статтею 4 Цивільного процесуального
кодексу України визначено, що
здійснюючи правосуддя, суд захищає
права, свободи та інтереси фізичних
осіб, права та інтереси юридичних осіб,
державні та суспільні інтереси у
спосіб, визначений законами України.

Відповідно до вимог пунктів ч. 2 та ч.4
ст.119 Цивільного процесуального
кодексу України, позовна заява повинна
містити серед іншого: виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги;
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; позовна
заява повинна відповідати іншим
вимогам, встановленим законом.

Зміст позовних вимог - це певна
форма захисту, яку просить позивач від
суду. Під підставами позову, як вказує
Верховний суд України, слід розуміти
обставини, якими обґрунтовуються
позовні вимоги. Виклад обставин та
підстав також необхідний для
визначення тотожності позову, захисту
відповідача від позову, зміни позову
позивачем і, найголовніше, - для
визначення предмета доказування по
даній справі.

Як убачається із змісту позовної
заяви, предметом спору є визнання за
позивачами права власності на рівні
частки нерухомого майна - нежитлової
будівлі, загальною площею 104,5кв.м., що
розташована за адресою: АДРЕСА_1, літера
«Ю». В обґрунтування викладених у
позовній заяві вимог, представник
позивачів посилається на умови
договору оренди нежитлової будівлі від
20.04.2013р., укладеного між сторонами за
позовом, предметом якого є нежитлова
будівля, розташована в АДРЕСА_1,
загальною площею 27кв.м., з яких 19кв.м.
торговельна площа та 8кв.м. додаткова
площа.

При цьому, як убачається з долученої до
позову довідки Виконавчого органу
Київської міської ради від 15.04.2013р.,
вищезазначений об'єкт, розташований за
адресою: АДРЕСА_1, торговельною площею
19кв.м. та додатковою площею 8кв.м., є
тимчасовою спорудою.

Крім того, позовна заява не
містить викладу обставин з посиланнями
на докази про те, що вищезазначена
споруда, яка була об'єктом договору
оренди, перебувала у власності
відповідача - сторони за договором
оренди станом на час укладення
договору оренди та на день звернення з
даною позовною заявою до суду.

Крім того, позовна заява не
містить посилання на докази здійснення
прибудови до орендованого приміщення
саме позивачами та за їх кошти.

Також позов не містить викладу
обставин з посиланням на докази
стосовно того, що прибудова, право
власності на яку просять визнати
позивачі, збудована на земельній
ділянці, яка була відведена для цієї
мети, за наявності відповідного
документа, який дає право виконувати
будівельні роботи та належно
затвердженого проекту. З позову не
вбачається, що позивачі чи будь-яка
інша особа зверталися до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві, тобто із заявою до
компетентних органів про прийняття
спірного об'єкта нерухомості до
експлуатації, як і того, що будь-хто
звертався до компетентних органів для
проведення державної реєстрації та
оформлення права власності на спірний
об'єкт нерухомості, наявності відмови у
вчиненні таких дій.

Відповідно до частини першої ст. 26
Цивільного процесуального кодексу
України у справах позовного
провадження особами, які беруть участь
у справі, є сторони, треті особи,
представники сторін та третіх осіб.

Відповідно до частини першої ст. 35
Цивільного процесуального кодексу
України треті особи, які не заявлять
самостійних вимог щодо предмету спору,
можуть вступати у справу на стороні
позивача або відповідача до ухвалення
судом рішення, якщо рішення в справі
може вплинути на їх права або обов'язки
щодо однієї із сторін.

Разом з тим, позивачами не
вирішено питання про залучення до
участі у розгляді справи в якості
третіх осіб, які не заявляють
самостійних вимог щодо предмета спора,
Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві, Київську міську раду та
Державну реєстраційну службу України,
яка є головним органом у системі
центральних органів виконавчої влади з
питань реалізації державної політики у
сферах державної реєстрації актів
цивільного стану, державної реєстрації
речових прав на нерухоме майно,
ураховуючи, що рішення суду може
вплинути на права та обов'язки даних
державних органів.

Крім того, при подачі позову
позивачами сплачено судовий збір - по
1310,00грн. кожним. Разом з тим, до позову
не додано документ на підтвердження
дійсної ринкової вартості спірної
прибудови, з якого вирахувано ставку
судового збору. При цьому позов містить
дві окремі вимоги майнового характеру
двох осіб, сплата за кожною вимогою
повинна здійснюватися за ставками,
визначеними Законом України «Про
судовий збір», виходячи з дійсної
ринкової вартості майна.

У відповідності до статті 121 ЦПК
України суддя, встановивши, що позовну
заяву подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119, 120, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
для залишення заяви без руху.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1
ст. 121 ЦПК України, заява підлягає
залишенню без руху, позивачам (їх
представнику) необхідно в п'ятиденний
строк з дня отримання копії ухвали
усунути зазначені в ній недоліки. Для
усунення недоліків позовної заяви
надати в письмовому вигляді позовну
заяву із зазначенням обґрунтування
позовних вимог у спосіб, що забезпечить
поновлення прав позивачів та у спосіб
передбачений законом, та надати
документ, що підтверджують сплату
судового збору в розмірі, визначеному
Законом України «Про судовий збір».

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до
Фізичної особи підприємця ОСОБА_3 про
визнання права власності на нерухоме
майно - залишити без руху та
запропонувати позивачам (представнику
позивача) в п'ятиденний строк з дня
отримання копії ухвали усунути
вищезазначені недоліки.

У випадку неусунення недоліків, заява
вважається неподаною і повертається
заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: