Справа № 758/7801/13-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

10 липня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Васильченка О. В. ,

при секретарі - Дмитренко Ю.
В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду цивільну справу
за позовом публічного акціонерного
товариства «КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1
за участю третьої особи - ОСОБА_2 про
виселення,

В С Т А Н О В И В :

ПАТ «КБ «ПриватБанк» звернулося до
суду з позовом до ОСОБА_1 про виселення
його та інших осіб, які зареєстровані
та проживають в квартирі, що є
предметом іпотеки. Позовні вимоги
обґрунтовані посиланням на те, що
рішенням Подільського районного суду
м. Києва звернуто стягнення на предмет
іпотеки, а саме квартиру, загальною
площею 28,20 кв.м., житловою площею 14,90
кв.м., яка розташована за адресою:
АДРЕСА_1 шляхом продажу вказаного
предмета іпотеки ПАТ «КБ «ПриватБанк».

З метою реалізації свого права на
продаж вищевказаного майна, Банк
направмв відповідачу вимогу про
звільнення квартири разом з усіма
членами сімї. Оскільки відповідач не
звільнив зазначену квартиру, Банк
звернувся до суду із вказаним позовом.

До початку судового засідання
представник позивача звернувся до суду
із заявою про розгляд справи без його
участі, позовні вимоги підтримав,
просив їх задовольнити, проти
винесення заочного рішення не
заперечував

Відповідач у судове засідання не
з'явився, про дату, час та місце
розгляду справи був повідомлений
відповідно до вимог ЦПК України шляхом
розміщення оголошення про судовий
виклик в газеті «Урядовий кур'єр».

Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі
неявки в судове засідання відповідача,
який належним чином повідомлений і від
якого не надійшло заяви про розгляд
справи за його відсутності або якщо
повідомлені ним причини неявки визнані
неповажними, суд може ухвалити заочне
рішення на підставі наявних у справі
доказів, якщо позивач не заперечує
проти такого вирішення справи.

Третя особа у судове засідання не
з'явилася, про причини неявки суд не
повідомила, про розгляд справи була
повідомлена належним чином. 10.07.14р.
представник третьої особи звернувся до
суду із заявою про відкладення
судового засідання з можливістю
ознайомитися з матеріалами справи.

На підставі вище викладеного, суд
10.07.14р. постановив ухвалу про заочний
розгляд справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у
разі неявки в судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи в
разі якщо відповідно до положень цього
Кодексу розгляд справи здійснюється
судом за відсутності осіб, які беруть
участь у справі, фіксування судового
процесу за допомогою
звукозаписувального технічного запису
не здійснюється.

Суд, з'ясувавши обставини справи та
дослідивши наявні докази встановив
наступне.

Відповідно до договору про іпотечний
кредит № K2S4GI від 15.01.2008 року ЗАТ КБ
«ПриватБанк» (правонаступник ПАТ КБ
«Приват Банк») надав ОСОБА_1 кредит у
розмірі 457000 грн. 00 коп. зі сплатою
відсотків за користування кредитом в
розмір 15,00% річних (а.с. 7-10).

З метою забезпечення зобов'язань за
договором про іпотечний кредит між
Банком та ОСОБА_1 15.01.2008 року було
укладено іпотечний договір K2S4GI
(а.с. 11-13). Згідно даного договору ОСОБА_1
передав в іпотеку Банку належне йому на
праві особистої приватної власності
нерухоме майно, а саме квартиру
АДРЕСА_1.

Рішенням Подільського районного суду
м. Києва від 19.07.11р. стягнуто з ОСОБА_1 на
користь ПАТ КБ «ПриватБанк»
заборгованість за кредитним договором
та звернуто стягнення на предмет
іпотеки (а.с. 14-15).

Правовідносини, що виникли між
сторонами регулюються вимогами ЖК
України та Законом України «Про
іпотеку».

Згідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про
іпотеку» звернення стягнення на
передані в іпотеку житловий будинок чи
житлове приміщення є підставою для
виселення всіх мешканців, за винятком
наймачів та членів їх сімей. Виселення
проводиться в порядку, встановленому
законом.

Відповідно до вимог ч. 2, ч. 3 ст. 40 цього ж
Закону законодавець встановлює певний
порядок дій банку: після прийняття
рішення про звернення стягнення на
передані в іпотеку житловий будинок чи
житлове приміщення всі мешканці
зобов'язані на письмову вимогу
іпотекодержателя або нового власника
добровільно звільнити житловий
будинок чи житлове приміщення протягом
одного місяця з дня отримання цієї
вимоги. Якщо мешканці не звільнять
житловий будинок або житлове
приміщення у встановлений або інший
погоджений сторонами строк
добровільно, їх примусове виселення
здійснюється на підставі рішення суду.
Аналогічний порядок щодо виселення
всіх громадян, що мешкають у житловому
будинку або житловому приміщенні, на
які звернуто стягнення як на предмет
іпотеки, передбачено в ч. 3 ст. 109 ЖК
України.

З матеріалів справи вбачається, що
Банком 01.03.2013 року була підготовлена
вимога на імя ОСОБА_1 про добровільне
звільнення житлового приміщення, яке
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1,
протягом тридцяти днів з дня отримання
вимоги. Разом з цим, будь-яких належних
доказів, які б свідчили про отримання
відповідачем цієї вимоги, позивачем не
надано.

Наданий суду Реєстр поштових
відправлень - рекомендованих листів з
повідомленням від 07.03.2013 року не є
належним доказом, оскільки реєстр
підтверджує лише факт відправки
рекомендованих листів та не є доказом
отримання ОСОБА_1 зазначеної вище
письмової вимоги.

Враховуючи те, що Банком не виконані
приписи, встановлені ч. 2 ст. 40 Закону
України «Про іпотеку» та ч. 3 ст. 109 ЖК
України щодо процедури виселення, то
позов про виселення ОСОБА_1 та інших
осіб, які зареєстровані та/або
проживають у квартирі(предмет іпотеки)
є безпідставним, не ґрунтується на
вимогах чинного законодавства, а тому
задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, ч. 3 ст. 109 ЖК
України, ст. 40 Закону України «Про
іпотеку», керуючись ст. ст. 3-14, 88, 209, 213,
214, 215, 218, 224-228, 233 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову публічного
акціонерного товариства «КБ
«ПриватБанк» до ОСОБА_1 за участю
третьої особи - ОСОБА_2 про виселення із
зняттям з реєстраційного обліку,
відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення суду може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Позивач має право оскаржити заочне
рішення в загальному порядку до
Апеляційного суду м. Києва через
Подільський районний суд м. Києва.
Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його отримання.

Суддя О. В. Васильченко