ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"08" липня 2014 р. Дарницький районний суд
міста Києва в складі:
головуючого - судді
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_3, третя особа - ВГІРФО
Дарницького РУ ГУ МВС України в м. Києві
про визнання особи такою, що втратила
право користування житловим
приміщенням, та зняття з
реєстраційного обліку, суд -
Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з
позовом до ОСОБА_3, третя особа - ВГІРФО
Дарницького РУ ГУ МВС України в м. Києві
про визнання особи такою, що втратила
право користування житловим
приміщенням, та зняття з
реєстраційного обліку. Мотивуючи свої
вимоги тим, що він на праві власності
володіє квартирою АДРЕСА_1 згідно
Договору дарування від 27 серпня 2000
року, зареєстрованого в КМБТІ згідно
реєстраційного напису № 818 від 29
листопада 2001 року. З 07 листопада 2002 року
року в даній квартирі зареєстрована
його мати - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка в 2002
році, забравши всі свої носильні речі
та залишивши родину - його та батька,
перереїхала до іншого місця, куди саме -
йому не відомо, її речей в квартирі
немає; спірною квартирою вона не
цікавиться, житлово-комунальні послуги
не сплачує, з часу переїзду жодного
разу не з"являлася за місцем своєї
реєстрації, при цьому не вжила заходів
для зняття з реєстраційного обліку,
внаслідок чого він вимушений
сплачувати за неї як зареєстровану
особу комунальні послуги, що впливає на
його бюджет. Відтак, вважає, що
відповідач втратила право
користування житловим приміщенням. В
даній квартирі постійно проживає
тільки він, його дід та баба - ОСОБА_4,
ОСОБА_5, які самостійно несуть обов"язок
по сплаті житлово-комунальних послуг,
що й стало підставою звернення до суду
В судовому засіданні представник
позивачка ОСОБА_5, діюча на підставі
довіреності від 19 травня 2014 року (а.с.4),
позовні вимоги підтримала у цілому з
тих же підстав, просила їх
задовольнити: визнати ОСОБА_3 такою, що
втратила право користування квартирою
АДРЕСА_1, та зняти її з реєстрації за
Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання
не з"явилася, про час та місце розгляду
справи повідомлена згідно чинного
законодавства належним чином -
рекомендованою поштою з повідомленням
про вручення (а.с.16).
За таких підстав судом відповідно до
положень статті 224 ЦПК України визнано
за можливе ухвалити по даній справі
заочне рішення на підставі наявних у
справі доказів та за згодою позивача.
Третя особа без самостійних вимог -
ВГІРФО Дарницького РУ ГУ МВС України в
м. Києві в судове засідання не з"явився,
належним чином повідомлений про час та
місце розгляду справи рекомендованим
листом з повідомленням про вручення
(а.с.17). Звернувся до суду із заявою про
розгляд справи за його відсутності
За таких підстав суд визнав за можливе
розглядати справу за відсутності
третьої особи, на підставі доказів,
наявних в матеріалах справи.
Вислухавши пояснення представника
позивача, його доводи та заперечення,
дослідивши матеріали справи у їх
сукупності, всебічно та повно
з"ясувавши фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши
докази, які мають істотне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд приходить до висновку про те,
що позов підлягає задоволенню із
Принцип захисту судом порушеного права
особи будується при встановленні
порушення такого права. Так, кожна
особа має право звернутися до суду за
захистом свого особистого немайнового
або майнового права та інтересу (ч.1 ст.
Правом звернення до суду за захистом
наділена особа, права якої порушені,
невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК
Судом встановлено, що позивач на праві
власності володіє квартирою АДРЕСА_1
згідно Договору дарування від 27 серпня
2000 року, зареєстрованого в КМБТІ згідно
реєстраційного напису № 818 від 29
листопада 2001 року (а.с.5), за умовами
якого його баба - ОСОБА_5 подарувала
йому вказану квартиру.
З 07 листопада 2002 року року в даній
квартирі зареєстрована його мати -
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Згідно технічної характеристики
квартира трикімнатна, житловою площею
40,60 кв м, загальною - 68,60 кв м (а.с.5).
Згідно довідки форми № 3 у вказаній
квартирі зареєстровані позивач, його
баба - ОСОБА_5, дід - ОСОБА_4 та
відповідачка (а.с.12).
Відповідачка в 2002 році, забравши всі
свої носильні речі та залишивши родину
- позивача, як сина, та чоловіка,
перереїхала до іншого місця, куди саме -
позивачу не відомо, її речей в квартирі
немає; спірною квартирою вона не
цікавиться, житлово-комунальні послуги
не сплачує, з часу переїзду жодного
разу не з"являлася за місцем своєї
реєстрації, при цьому не вжила заходів
для зняття з реєстраційного обліку,
внаслідок чого позивач вимушений
сплачувати за неї як зареєстровану
особу комунальні послуги, що впливає на
Факт непроживання відповідачки у
спірній квартирі підтверджується
актами ЖЕД-201 Дарницького району м.
Києва, складеними комісією від 15 травня
2014 року (а.с.9), від 08 травня 2013 року
(а.с.10), від 26 вересня 2013 року (а.с.11), від 05
серпня 2011 року (а.с.23), в яких засвідчено
ті факти, що відповідачка не проживає у
квартирі № АДРЕСА_1, відсутність її
особистих речей; спального місця та
інших ознак, які вказують на фактичне
її місце проживання за вказаною
адресою, не встановлено.
Відповідно до ст.405 ЦК України члени
сім"ї власника житла, які проживають
разом з ним, мають право на
користування цим житлом відповідно до
закону. Житлове приміщення, яке вони
мають право займати, визначається його
власником. Член сім"ї власника житла
втрачає право на користування цим
житлом у разі відсутності члена сім"ї
без поважних причин понад один рік,
якщо інше не встановлено домовленістю
між ним і власником житла або законом.
Таким чином, ОСОБА_3 понад встановлений
законом термін без поважних причин не
проживає в спірній квартирі, із заявами
до уповноважених органів про причини
своєї відсутності не зверталась,
обов"язки по сплаті комунальних послуг
не несе, відтак, остання як член сім»ї
власника квартири, втратила право
користуватися цим житлом.
Поважні причини відсутності
відповідачки в спірній квартирі понад
встановлені строки судом не
В судовому засіданні знайшли своє
підтвердження пояснення позивача про
те, що він та члени його родини - дід,
баба не чинили та не чинять перешкоди
відповідачці у користуванні
(проживанні) спірною квартирою: замки у
вхідних дверях не замінювали, не
застосовували будь-яких фізичних
Аналізуючи зібрані по справі докази
суд приходить до висновку про те, що
вимоги позивача про визнання ОСОБА_3
такою, що втратила право користування
житловим приміщенням є обґрунтованими,
доведеними та такими, що підлягають
задоволенню; обставини, що
спростовують позовні вимоги судом не
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про
свободу пересування та вільний вибір
місця проживання», зняття особи з
реєстраційного обліку проводиться
компетентним (уповноваженим державою)
органом, зокрема, на підставі
остаточного рішення суду (про
позбавлення права власності на житлове
приміщення або права користування
житловим приміщенням та ін.).
Таким чином, виходячи зі змісту
зазначених норм закону, прийняте
рішення суду про визнання особи такою,
що втратила право на користування
житловим приміщенням, відповідно, є
підставою дня зняття цієї особи з
реєстрації.

На підставі вищевикладеного, ст. 405 ЦК
України, керуючись ст.ст. 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13,
14, 15, 57, 58, 59, 60, 62, 64, 88, 195, 196, 208, 209, 212, 213, 214,
215, 218, 224, 293, 294 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя
особа - ВГІРФО Дарницького РУ ГУ МВС
України в м. Києві про визнання особи
такою, що втратила право користування
житловим приміщенням, та зняття з
реєстраційного обліку, задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право
користування квартирою АДРЕСА_1, та
зняти її з реєстрації за вказаною
адресою.

За письмовою заявою відповідача, яку
може бути подано протягом 10 днів з дня
отримання копії заочного рішення до
суду першої інстанції, заочне рішення
може бути переглянуто судом, який
постановив рішення.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення,
рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва шляхом
подання апеляційної скарги.

Строк, протягом якого розглядатиметься
заява відповідача про перегляд
заочного рішення не включається до
строку на апеляційне оскарження
рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні
під час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Позивач вправі оскаржити заочне
рішення в загальному порядку,
передбаченому ЦПК України, подавши до
апеляційного суду м. Києва апеляційну
скаргу протягом 10 днів з дня його
проголошення через Дарницький
районний суд м. Києва.

Копію рішення невідкладно направити
відповідачу рекомендованою поштою (зі
зворотнім повідомленням).

Суддя:

Коренюк А.М.