Справа № 375/792/14-ц
Провадження № 2/375/243/14
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2014 року Рокитнянський районний суд
Київської області у складі:

головуючого судді Нечепоренка Л.М., при
секретарі Киричок В.В., за участю
представників - позивача ОСОБА_1 та
відповідачів ОСОБА_2, розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
суду в смт. Рокитне цивільну справу за
позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини,-

УСТАНОВИВ :

Позивач з вернувся із вказаним
позовом посилаючись на те, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_6,
після якої залишилася спадщина у
вигляді житлового будинку з
господарськими спорудами АДРЕСА_1.

Спадкоємцями після смерті матері є
позивач, його сетра ОСОБА_4 та брат
ОСОБА_5. Після смерті матері спадкоємці
домовилися, що спадщину розділять на
трьох і займатися оформленням спадщини
буде відповідач ОСОБА_4.

03.07.13 позивачу стало відомо про
існування заповіту і що йому належить
обов»язкова частка як спадкоємцю за
законом, так як він є інвалідом 2-ї
групи. Він звернувся до нотаріуса і той
відмовив у прийнятті заяви про
прийняття спадщини в зв»язку із
пропуском строку прийняття спадщини.
Так як він вважає поважною причиною
пропуск строку прийняття спадщини,
просить суд визначити додатковий строк
для прийняття спадщини.

В судовому засіданні представник
позивача підтримав позовні вимоги та
пояснив, що основними причинами
пропуску прийняття спадщини є юридична
необізнаність позивача та його надії
на те, що відповідачі поділять спадщину
на трьох, тому він і не звернувся
своєчасно до нотаріуса із відповідною
заявою.

Представник відповідачів суду
пояснив, що позивач пропустив строк
прийняття спадщини не з поважних
причин, так як ніщо не заважало йому, як
відповідачам, своєчасно звернутися до
нотаріуса з відповідною заявою.
Юридична необізнаність позивача не є
поважною причиною для визначення
додаткового строку. Просить відмовити
в задоволенні позову та стягнути на
користь відповідачів судові витрати на
правову допомогу, понесені ними при
підготовці до судового розгляду.

Відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_4
підтримали виступ свого представника
та просять відмовити в задоволенні
позову.

В судовому засіданні встановлено, що
що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_6 - мати
сторін, після якої залишилася спадщина
у вигляді житлового будинку з
господарськими спорудами в АДРЕСА_1.

Згідно заповіту від 20.04.04
спадкоємцями після її смерті є
відповідавчі - ОСОБА_4 та ОСОБА_5, які
прийняли спадщину шляхом подання заяв
до нотаріуса та отримали свідоцтва про
право на спадщину за заповітом від
28.01.06. У травні 2014 року позивач
звернувся до нотаріуса із заявою про
прийняття спадщини після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6, так як він є
інвалідом 2-ї групи і має право на
обов»язкову частку незалежно від
заповіту, але той відмовив у прийнятті
заяви про прийняття спадщини в зв»язку
із пропуском строку прийняття
спадщини. Просить суд визначити
додатковий строк для прийняття
спадщини.

У відповідності до ч.2 ст.1220 ЦК України
часом відкриття спадщини є день смерті
особи або день, з якого вона вважається
померлою.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

За ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк.

Відповідно до ч.24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30 травня 2008
року «Про судову практику у справах про
спадкування»: «Вирішуючи питання про
визначення особі додаткового строку,
суд досліджує поважність причини
пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов»язані з об»єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій».

Тому суд вважає, що незнання законів
позивачем чи усна домовленість про
поділ спадкового майна без подачі
заяви про прийняття спадщини не є
поважною причиною пропуску строку
прийняття спадщини і тому підстав для
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини не вбачає.

Також суд не вбачає підстав для
задоволення клопотання представника
відповідачів про стягнення з позивача
судових витрат на користь відповідачів
за надання правової допомоги, так як їх
витрати не підтверджені фіскальними
чеками чи іншими платіжними
документами.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 88, 209, 212-215 ЦПК
України, ст..ст.1220, 1270 та 1272 ЦК України,
Постановою Пленуму Верховного Суду
України від 30 травня 2008 року «Про
судову практику у справах про
спадкування», суд

ВИРІШИВ :

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_3
до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

Відмовити в задоволенні клопотання
представника відповідачів ОСОБА_2 про
стягнення судових витрат відповідачів
ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з позивача ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Київської області шляхом подання
до Рокитнянського районного суду
апеляційної скарги протягом 10 днів з
дня його проголошення.

Повне рішення виготовлено 04.07.14.

Суддя