Справа №274/897/14-ц
Провадження № 2/0274/801/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И .

02.07.2014року.Бердичівський міськрайонний
суд в складі: головуючого -судді
Хавронюк О.Л., з участю секретаря -
Лободи В.Л.,представника позивача-
Білого В.Л., відповідача, його
представника- Гуменюка О.В.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м.Бердичеві
цивільну справу за позовом Державної
екологічної інспекції у Житомирській
області в інтересах держави в особі
Бистрицької сільської ради до ОСОБА_1
про відшкодування збитків

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з зазначеним
позовом з тих підстав, що відповідач
всупереч п. 3.15. Правил любительського і
спортивного рибальства, від 15.02.1999 року
№ 19 здійснив вилов риби з річки
Гнилоп"ять в районі села Бистрик
Бердичівського району забороненим
знаряддям лову, тобто незаконно, з
порушенням правил рибальства вилучив 10
штук коропа та 1 штуку судака , чим
заподіяв шкоду в сумі 3570 грн. .

Представник позивача позов підтримав
повністю. Ствердив,що при складанні
протоколу на відпоідача ніхто не
здійснював тиск, наявний у позивача
орігінал протоколу був загублений при
пересилці, інший примірник був виданий
на руки відповідачу .Розрахунок
проведено правильно, оскільки риба
короп має назву сазан. Факт незаконного
лову риби встановлено в протоколі .

Представник Бистрицької сільської
ради Бердичівського району в судове
засідання не з"явився. Представник
подав заяву про розгляд справи без його
участі, позов просить задоволити.

Відповідач та його представник щодо
позову заперечили.Відповідач
зазначив,що протокол щодо нього був
складений під примусом,охоронці та
інспектор йому диктували,що потрібно
писати , пирснули балончиком .В його
лодці не було риби і сіток,він не бачив
риби та її кількості. В правоохоронні
органи він з заявою щодо порушення його
прав не звертався.

Суд, на підставі наданих сторонами
доказів та їх належної оцінки, прийшов
до висновку про часткове задоволення
позову виходячи з наступного.

Між сторонами виник спір з приводу
відшкодування шкоди, заподіяної
внаслідок порушення законодавства про
охорону навколишнього природного
середовища.

Відповідно до вимог ст.60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно протоколу в справі про
адміністративне правопорушення від
29.082013 року (а.с.4) відповідач в цей день в
22 години ловив рибу риболоввною сіткою
- забороненим знаряддям лову, на річці
Гнилоп"яь в районі села Бистрик
Бердичівського району. Виловив 10 штук
риби короп та одну штуку судака
загальною вагою 7,8 кг.., у порушника
вилучено 2 риболовні сітки та рибу,
прощо складено описи (а.с.5)

В судовому засіданні відповідач
визнав,що пояснення в протоколі про
те,що він ловив рибу сітками, виловив 10
коропів та 1 судака , написані ним
власноручно, він також підписав опис
вилучених знарядь лову ,опис об"єктів
лову(а.с.4,5). Його доводи про
застосування до нього примусу, в тому
числі і фізичного , при складанні
протоколу, жодним доказом не
стверджені, а тому судом до уваги не
приймаються.

За змістом ст. 5 Закону України "Про
тваринний світ" об'єкти тваринного
світу, які перебувають у стані
природної волі і знаходяться в межах
території України, її континентального
шельфу та виключної (морської)
економічної зони, є об'єктами права
власності Українського народу. Від
імені Українського народу права
власника об'єктів тваринного світу, які
є природним ресурсом
загальнодержавного значення,
здійснюють органи державної влади та
органи місцевого самоврядування в
межах, визначених Конституцією
України.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 38
Закону України "Про охорону
навколишнього природного середовища"
використання природних ресурсів в
Україні здійснюється в порядку
загального і спеціального
використання природних ресурсів.
Законодавством України громадянам
гарантується право загального
використання природних ресурсів для
задоволення життєво необхідних потреб
(естетичних, оздоровчих, рекреаційних,
матеріальних тощо) безоплатно, без
закріплення цих ресурсів за окремими
особами і надання відповідних
дозволів, за винятком обмежень,
передбачених законодавством України.

Згідно ст. 27 Закону України "Про
тваринний світ" у порядку загального
використання об'єктів тваринного світу
громадянам, у випадках, передбачених
законодавством, дозволяється
безоплатне любительське і спортивне
рибальство для особистого споживання
(без права реалізації) у визначених
відповідно до законодавства водних
об'єктах загального користування у
межах встановлених законодавством
обсягів безоплатного вилову і за умови
додержання встановлених правил
рибальства і водокористування. В інших
випадках любительське і спортивне
рибальство здійснюється на праві
спеціального використання об'єктів
тваринного світу в порядку,
встановленому Кабінетом міністрів
України відповідно до цього та інших
законів.

Відповідно до п. 3.15 Правил
любительського і спортивного
рибальства, затверджених наказом
Державного комітету рибного
господарства України № 19 від 15.02.1999
року, забороняється лов водних живих
ресурсів із застосуванням знарядь
лову, виготовлених із сіткоснастевих
чи інших матеріалів усіх видів і
найменувань.

За змістом частин 1 та 2 ст. 63 Закону
України "Про тваринний світ" порушення
законодавства в галузі охорони,
використання і відтворення тваринного
світу тягне за собою адміністративну,
цивільно-правову чи кримінальну
відповідальність відповідно до закону.
Відповідальність за порушення
законодавства в галузі охорони,
використання і відтворення тваринного
світу несуть особи, винні в тому числі і
в незаконному вилученні об'єктів
тваринного світу з природного
середовища. Такі ж положення містяться
в ст. 68 Закону України „Про охорону
навколишнього природного середовища".

Відповідно до ч.4 ст. 63 Закону України
"Про тваринний світ" підприємства,
установи, організації та громадяни
зобов'язані відшкодувати шкоду,
заподіяну ними внаслідок порушення
законодавства в галузі охорони,
використання і відтворення тваринного
світу, в порядку та в розмірах,
встановлених законодавством.

В силу дії ч.1 ст. 69 Закону України „Про
охорону навколишнього природного
середовища" шкода, заподіяна внаслідок
порушення законодавства про охорону
навколишнього природного середовища,
підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно розрахунку збитків до
протоколу від 29.08.2013 року (а.с. 5 зворот)
розмір заподіяної шкоди внаслідок
незаконного вилову риби відповідачем
становить 3570 грн, в тому числі риба
короп 306 грн. за одну Х10 =3060 грн + риба
судак 1 штука 510 грн..Шкода розрахована
у відповідності до вимог Постанови КМУ
від 21.11.11 року № 1209 «Про затвердження
такс для обчислення розміру
відшкодування шкоди, заподіяної
внаслідок незаконного добування
(збирання) або знищення цінних видів
водних біоресурсів». Вказаною
постановою визначена оцінка збитків,
незалежно від розміру та ваги, для риби
сазан - 18 неоподатковуваних мінімумів
доходів громадян, для риби судак
звичайний - 30 неоподатковуваних
мінімумів доходів громадян, інша риба -
1 неоподаткований мінімуму доходів
громадян. Отже, суд враховує, що Такси
Постанови КМУ від 21.11.11 року № 1209
містять вичерпний перелік видів водних
біоресурсів(риб),за незаконний вилов
яких визначено оцінку збитків у
кратному розмірі до неоподаткованого
мінімуму доходів громадян. Посилання
представника позивача на експертним
висновок щодо застосування назв
аборигенного представника іхтіофауни
України, з якого вбачається, що до
водних біологічних ресурсів у стані
природної волі відноситься дика форма
«Cyprinus carpio Linnaeus» - сазан, у
рибогосподарських водних об'єктах
застосовується назва «Cyprinus carpio» -
короп, тобто, в даному випадку назва
риби «сазан» та «короп» є тотожними суд
до уваги не приймає. Такий висновок
науково-дослідного інститу не є
експертним висновком в розумінні ч.2
ст.57,66 ЦПК України, крім того, розширене
тлумачення позивачем назв видів риб
,зазначених в додатку №1 Постанови КМУ
від 21.11.11 року № 1209 ,щодо тотожності
назв сазан-короп суперечить ст.57
Конституції України.Таке тлумачення
не створює для позивача обов"язку
відшкодовувати шкоду ,заподіяну
виловом риби короп,яка прямо в переліку
як цінний вид риб не зазначена для
відшкодування у 18-кратному розмірі за 1
штуку. Тому суд
прийшов до висновку , що у наданому
розрахунку розміру збитків не вірно
застосована такса для риби короп - 18
неоподаткованих мінімумів доходів
громадян,слід застосувати таксу 1
неоподатковий мінімум доходів
громадян(інша риба)10 штук х 17 грн.=170
грн.+ 510 грн. за 1 судак =680 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України
майнова шкода, завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим правам фізичної
або юридичної особи, а також шкода,
завдана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала.
Відповідачем не спростовано факт
завадання ним шкоди ,заподіяної
незаконним виловом риби , позивачем
надано письмові докази -протокол ,описи
вилучення незаконних знарядь лову,
об"єктів лову ,які доводять
незаконність дій відповідача та
спричинення ним шкоди через вказані
протиправні дії.

Грошове стягнення за шкоду,заподіяну
порушенням законодавства про охорону
навколишнього природного середовища ,
відповідно до ст.47 Закону України „Про
охорону навколишнього природного
середовища" підлягає зарахуванню в
місцевий фонд охорони навколишнього
природного середовища, отже на рахунок
Бистрицької сільської ради.

Судові витрати по оплаті судового
збору в розмірі 243,60 грн. згідно з ст. 88
ЦПК України слід покласти на
відповідача

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 212-215,209,218
ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов Державної екологічної
інспекції у Житомирській області в
інтересах держави в особі Бистрицької
сільської ради до ОСОБА_1 про
відшкодування збитків задоволити
частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь
Бистрицької сільської ради
Бердичівського району 680 грн. завданих
збитків ,а також 243,60 грн. судового збору
в дохід державного бюджету .

В решті вимог відмовити за
безпідставністю.

Рішення суду може бути оскаржене
в апеляційний суд Житомирської області
через Бердичівський міськрайонний суд
шляхом подання апеляційної скарги
протягом 10 днів з дня проголошення.

Суддя :