Справа N 235/7085/13-ц
Провадження 2/235/294/14
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Красноармійський міськрайонний суд
Донецької області у складі:
головуючого-судді Коваленко
при секретарі Лемзікова В.С.,
учасники цивільного процесу:
позивач ОСОБА_1,
представники позивача ОСОБА_2,
відповідач ОСОБА_4
з-я особа ОСОБА_5
розглянувши у відкритому
судовому засіданні у м.
Красноармійська цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа,
яка не заявляє самостійних вимог щодо
предмету спору на стороні відповідача
ОСОБА_5 про повернення безпідставно
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з
позовом про повернення безпідставно
набутого майна з відповідача ОСОБА_4,
третя особа, яка не заявляє самостійних
вимог щодо предмету спору на стороні
відповідача ОСОБА_5 і в обґрунтування
позовних вимог зазначив, що восени 2012
року між позивачем та відповідачем
укладено усну попередню угоду (яку
оформити у нотаріуса відповідач
відмовився) про купівлю-продаж
квартири АДРЕСА_1, яка як з'ясувалося
згодом у власності дружини відповідача
- ОСОБА_5. 23.06.2012 року на виконання
підтвердження чого відповідач надав
розписки, зазначив, що повний
розрахунок за купівлю вказаної
квартири повинен був відбутися в липні
2012 року. Відповідач відмовився
укладати договір купівлі-продажу
квартири у нотаріуса, угода не
відбулася, відповідач не був власником
квартири за яку взяв кошти як завдаток.
гривень, які належать позивачу. Позивач
просив суд стягнути з відповідача на
гривень, 3% річних з 12.12.2012 року по 12.12.2013
року в сумі 1980 грн., витрати на правову
допомогу в сумі 2000 грн.
У судовому засіданні позивач показав,
що бажав купити квартиру, домовилися за
певну суму її придбати, але договору не
укладали, писали розписки на 96 тис.грн.
Він не зміг зібрати усіх коштів, обіцяв
віддати згодом, але відповідач
запропонував відмовитися від купівлі
квартири і його родичі пішли з
квартири, гроші йому не повернули,
стали переховуватися від нього
відповідач з дружиною. Коли він їх
знайшов, його повідомили, що грошей не
має і не віддали кошти. На першій
зустрічі писала розписку дружина
відповідача ОСОБА_5 на суму 16 тис. грн.
Оскільки у них не вистачило коштів,
правочин не уклали. Він з відповідачем
ходив до нотаріуса, але того не було і
тому вони написали розписки. Пояснив,
що вважав відповідача власником
квартири, він підписав розписку про
відмову від купівлі-продажу квартири. У
судовому засіданні позивач та його
представники просили позов
У судовому засіданні відповідач ОСОБА_4
позов не визнав, надав письмові
заперечення на позов. Зазначив, що
позивач 27.03.2012 року просив продати
квартиру у розстрочку з остаточним
розрахунком через 3 місяці,
ознайомилися із документами на
квартиру і передав його дружині -
власниці квартирі завдаток, який від
віддав як завдаток на купівлю будинку.
Сім'я позивача 5 місяців мешкала у
квартирі, нанесла шкоду. Але через 3
місяці позивач повідомив, що не в змозі
виконати свої зобов'язання вчасно.
29.09.2012 року позивач відмовився від
купівлі квартири. Відповідач вважає
позивача боржником, який порушив
зобов'язання, яке було забезпечене
завдатком. Просив відмовити у
задоволенні позову /а.с. 25 - 27/.
У судовому засіданні третя особа, яка
не заявляє самостійних вимог щодо
предмету спору на стороні відповідача
ОСОБА_5 показала, що весною 2012 року
уклала усний договір купівлі-продажу
квартири з позивачем, який надав
завдаток у 16 тис.грн. по розписки на її
ім'я. Потім позивач відмовився від
купівлі-продажу квартири, написав
розписку. Інші розписки писав її
чоловік, оскільки вона була на роботі,
то без окулярів. Пояснила, що договір не
уклали, до нотаріуса не зверталися.
Просила відмовити у задоволенні
Судом встановлено, що відповідно
розписки від 12.07.2012 року відповідач
ОСОБА_6 отримав від позивача ОСОБА_1
завдаток в сумі 50 тис.грн. за квартиру,
яка належить його дружині ОСОБА_5,
АДРЕСА_1, в рахунок повної суми 23 тис.
доларів, з урахуванням повного
розрахунку до 16.07.2012 року включно /а.с.
Згідно розписки від 23.06.2012 року
відповідач ОСОБА_6 отримав від позивача
ОСОБА_1 завдаток в сумі 16 тис.грн. за
квартиру АДРЕСА_1, в рахунок правочину
купівлі-продажу квартири 03.07.2012 року
14.11.2013 року позивач ОСОБА_1 звернувся до
відповідача з листом про повернення 66
тис. грн. /а.с. 12, 13/.
Відповідно повідомлення КП «БТІ» від
03.12.2013 року № 774 станом на 31 грудня 2012
року квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_7
на підставі договору купівлі-продажу
посвідченого приватним нотаріусом
Красноармійського міського
нотаріального округу від 17.10.2012 року,
реєстр 3540 /а.с. 9/.
Згідно розписки від 29.09.2012 року ОСОБА_1
дав завдаток за квартиру АДРЕСА_1, яка
квітні 2012 року з умовою віддати повну
суму вартості квартири через 3 місяці,
т.ч. до 30 липня 2012 року. Залишок в сумі
може, тому купувати квартиру у ОСОБА_5
не буде, а суму завдатку 98 тис.грн. намір
Згідно частини першої статті 11
Цивільного процесуального кодексу
України, суд розглядає цивільні справи
не інакше як за зверненням фізичних чи
юридичних осіб, поданим відповідно до
цього Кодексу, в межах заявлених ними
вимог і на підставі доказів сторін та
інших осіб, які беруть участь у справі.
Суд не бере до уваги позицію
відповідача та третьої особи стосовно
забезпечення зобов'язання завдатком,
оскільки відповідно статті 547 ЦК
України правочин щодо забезпечення
виконання зобов'язання вчиняється у
письмовій формі. Правочин щодо
забезпечення виконання зобов'язання,
вчинений із недодержанням письмової
форми, є нікчемним. А у відповідності до
частини другої статті 548 ЦК України
недійсне зобов'язання не підлягає
забезпеченню. Недійсність основного
зобов'язання (вимоги) спричиняє
недійсність правочину щодо його
забезпечення, якщо інше не встановлено
Відповідно до статті 638 ЦК України
договір вважається укладеним, коли мiж
сторонами в потрiбнiй в належному
випадку формі досягнута угода з усіх
Згідно статті 657 ЦК України договір
купівлі-продажу земельної ділянки,
єдиного майнового комплексу, житлового
будинку (квартири) або іншого
нерухомого майна укладається у
письмовій формі і підлягає
нотаріальному посвідченню та
державній реєстрації, крім договорів
купівлі-продажу майна, що перебуває в
Відповідно до статті 220 ЦК України у
разі недодержання сторонами вимоги
закону про нотаріальне посвідчення
договору такий договір є нікчемним.
Якщо сторони домовилися щодо усіх
істотних умов договору, що
підтверджується письмовими доказами,
і відбулося повне або часткове
виконання договору, але одна із сторін
ухилилася від його нотаріального
посвідчення, суд може визнати такий
договір дійсним. У цьому разі
наступне нотаріальне посвідчення
договору не вимагається.
Причому, у зв'язку з недодержанням
вимог закону про нотаріальне
посвідчення правочину, договір може
бути визнано дійсним виключно з
наведених вище підстав, оскільки інші
вимоги щодо визнання договорів
дійсними, не відповідають можливим
способам захисту цивільних прав та
Жодна сторона не зверталася до суду з
вимогою про визнання дійсним договору
купівлі-продажу спірної квартири,
більш того договір сторонами не
укладався, а була лише усна
домовленість на придбання квартири та
розписки про передачі завдатку.
У відповідності до частини 1 статті 570
Цивільного кодексу України завдатком
є грошова сума або рухоме майно, що
видається кредиторові боржником у
рахунок належних з нього за договором
платежів, на підтвердження
зобов'язання і на забезпечення його
виконання. Згідно частини другої
зазначеної статті якщо не буде
встановлено, що сума, сплачена в
рахунок належних з боржника платежів,
є завдатком, вона вважається
Статтею 571 Цивільного кодексу України
передбачені такі правові наслідки
порушення або припинення зобов'язання,
забезпеченого завдатком: 1. Якщо
порушення зобов'язання сталося з
вини боржника, завдаток залишається у
кредитора. Якщо порушення зобов'язання
сталося з вини кредитора, він
зобов'язаний повернути боржникові
завдаток та додатково сплатити суму у
розмірі завдатку або його вартості. 2.
Сторона, винна у порушенні
зобов'язання, має відшкодувати другій
стороні збитки в сумі, на яку вони
перевищують розмір (вартість)
завдатку, якщо інше не встановлено
договором. 3. У разі припинення
зобов'язання до початку його виконання
або внаслідок неможливості його
виконання завдаток підлягає
Таким чином, внесення завдатку як
способу виконання зобов'язання може
бути лише у випадку наявності
зобов'язання, яке мало б випливати з
договору купівлі-продажу. Оскільки
договір купівлі-продажу квартири між
сторонами укладено не було, передані
ОСОБА_9 відповідачу ОСОБА_4 суми в
розмірі 66 тис.грн. суд не може визнати
завдатком у забезпечення виконання
зобов'язання купівлі-продажу квартири
В судовому засіданні сторони
визнали, що спірна квартира належала
третій особі ОСОБА_5, довіреності
стосовно розпорядження цією квартирою
та вчинення з нею правочинів третя
особа відповідачу не надавала.
Відповідно до статті 1212 ЦК України
особа, яка набула майно або зберегла
його у себе за рахунок іншої особи
(потерпілого) без достатньої правової
підстави (безпідставно набуте майно),
зобов'язана повернути потерпілому це
майно. Особа зобов'язана повернути
майно і тоді, коли підстава, на якій
воно було набуте, згодом відпала.
Положення цієї глави застосовуються
незалежно від того, чи безпідставне
набуття або збереження майна було
результатом поведінки набувача майна,
потерпілого, інших осіб чи наслідком
події. Положення цієї глави
застосовуються також до вимог про: 1)
повернення виконаного за недійсним
правочином; 2) витребування майна
власником із чужого незаконного
володіння; 3) повернення виконаного
однією із сторін у зобов'язанні; 4)
відшкодування шкоди особою, яка
незаконно набула майно або зберегла
його у себе за рахунок іншої особи.
Оскільки відповідач не мав жодних
повноважень на здійснення правочинів
із квартирою АДРЕСА_1, суд вважає, що він
безпідставно набув 66 тис. грн., у зв'язку
з чим позовні вимоги позивача, про
стягнення цієї суми підлягають
Згідно ч. 2 статті 1214 ЦК України у разі
безпідставного одержання чи
збереження грошей нараховуються
проценти за користування ними (стаття
Відповідно статті 536 ЦК України за
користування чужими грошовими коштами
боржник зобов'язаний сплачувати
проценти, якщо інше не встановлено
договором між фізичними особами.
Розмір процентів за користування
чужими грошовими коштами
встановлюється договором, законом або
іншим актом цивільного законодавства.
Відповідно до статті 625 ЦК України
боржник не звільняється від
відповідальності за неможливість
виконання ним грошового зобов'язання.
Боржник, який прострочив виконання
грошового зобов'язання, на вимогу
кредитора зобов'язаний сплатити суму
боргу з урахуванням встановленого
індексу інфляції за весь час
прострочення, а також три проценти
річних від простроченої суми, якщо
інший розмір процентів не встановлений
договором або законом. Таким чином суд
вважає, що з відповідача ОСОБА_4
піддягає стягненню 3 відсотка річних за
один рік у сумі 1980 гривень у межах
заявлених позовних вимог виходячи із
У задоволенні позовних вимог позивача
ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_10 про
стягнення витрат на правову допомогу в
сумі 2000 грн., необхідно відмовити.
Оскільки надана довідка адвоката /а.с.
14/ не є розрахунковим документом
підтверджуючим витрати позивача.
Відповідно до статті 88 Цивільного
процесуального кодексу України
стороні, на користь якої ухвалено
рішення, суд присуджує з другої сторони
понесені нею і документально
підтверджені судові витрати. Якщо
позов задоволено частково, судові
витрати присуджуються позивачеві
пропорційно до розміру задоволених
вимог. Таким чином судовий збір в сумі
679 гривень 80 копійок необхідно стягнути
з відповідача на користь позивача,
пропорційно задоволеним позовним
вимогам /а.с. 1/.

На пiдставi ст.ст. 207, 220, 536, 547, 548, 570, 571, 625,
657, 1212 ЦК України, керуючись ст.ст.10, 11, 57,
130, 197, 209, 212, 213, 214, 215 ЦПК України, суд

В И Р I Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа, яка
не заявляє самостійних вимог щодо
предмету спору на стороні відповідача
ОСОБА_5 про повернення безпідставно
набутого майна задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4, ідентифікаційний
номер НОМЕР_1, на користь ОСОБА_1,
ідентифікаційний номер НОМЕР_2,
безпідставно отримані кошти у сумі 66000
гривень, три проценти річних від
простроченої суми в сумі 1980 гривень,
судовий збір в сумі 679 гривень 80
копійок, а всього 68659 (шістдесят вісім
тисяч шістсот п'ятдесят дев'ять)
гривень 80 копійок.

У задоволенні решти позовних вимог
позивачу відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене в
апеляційному порядку.

Рішення суду вступає в законну силу
після закінчення терміну подачі
апеляційної скарги, яка подається до
Апеляційного суду Донецької області
через Красноармійський міськрайонний
суд Донецької області протягом десяти
днів з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя:
В.О. Коваленко