Справа №
Провадження № 2п/639/51/2014
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2014 року Жовтневий районний
суд м. Харкова у складі :

головуючого - судді Гаврилюк С.М.,

за участю секретаря - Венглюк Т.В.
,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Харкові заяву
відповідача ОСОБА_1 про перегляд
заочного рішення по цивільній справі
за позовною заявою Кредитної спілки
«Україна» до ОСОБА_1 про стягнення
суми заборгованості за договором
кредитування,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Жовтневого
районного суду м. Харкова від 08
листопада 2007 року позовну заяву
Кредитної спілки «Україна» до ОСОБА_1
про стягнення суми заборгованості
за договором кредитування
задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на
користь Кредитної спілки «Україна» в
якості основної заборгованості за
кредитним договором № 63 від 02.03.2006 року
50000 гривень, 32100 гривень в якості
відшкодування відсотків за
несвоєчасне виконання вимог договору ,
судовий збір у сумі 821 грн. та витрати на
інформаційне-технічне забезпечення
розгляду справи у розмірі 30 грн.

Відповідач звернувся до суду із
заявою, про перегляд заочного рішення
та просив його скасувати , посилаючись
на те, що не був повідомлений належним
чином про розгляд справи, оскільки
судом не було направлено судову
повістку за місцем його постійного
проживання та згідно паспорту
громадянина України за місцем його
постійної реєстрації за адресою :
АДРЕСА_1. Окрім того, на думку
відповідача , при ухвалені вказаного
заочного рішення було порушено вимоги
матеріального та процесуального права
під час розрахунку заборгованості за
кредитним договором.

У судовому засіданні відповідач
пітримав вказану заяву про перегляд
заочного рішення, при цьому зазначив ,
що визнає наявність у нього
заборгованості за тілом кредиту у сумі
50000 грн., але вважає що сума 32100 грн. в
якості відшкодування відсотків за
несвоєчасне виконання вимог договору
повинна бути зменшена, оскільки
виникла у відповідача у зв'язку з
економічною кризою в Україні в 2007 році
та крадіжкою у нього заставного майна.

Позивач та його представник у
судовому засіданні заперечували проти
задоволення заяви про скасування
заочного рішення , посилаючись на
належне повідомлення відповідача про
розгляд цивільної справи та
недоведеність відповідачем будь-якими
належними доказами невідповідності
розрахунку заборгованості за
кредитним договором, зробленого
позивачем відповідно до умов
кредитного договору.

Суд , вислухавши пояснення позивача ,
представника позивача , відповідача,
дослідивши матеріали справи, вважає ,
що заява не підлягає задоволенню з
наступних підстав.

У судовому засіданні під час
встановлення особи відповідача було
з'ясовано , що відповідач
зареєстрований з 03.08.1988 року за адресою
; АДРЕСА_2, що підтверджується
оглянутим у судовому засіданні
паспортом громадянина України ОСОБА_1

Таким чином, посилання відповідача
на ті обставини, що він зареєстрований
за адресою : АДРЕСА_1 та судова
повістка не направлялась судом за
місцем його реєстраціїї, не
відповідають дійсності. З матеріалів
справи вбачається, що відповідач
належним чином неодноразово
повідомлявся судом про розгляд
вказаної цивільної справи, що
підтверджується поштовими
повідомленнями ( а.с. 13, 21), але судова
повістка поверталась до суду із
зазначенням поштовим відділенням, що
адресат за вказаною адресою не
проживає.

Відповідно до ч.3 ст. 27 ЦПК України
особи, які беруть участь у справі,
зобов'язані добросовісно здійснювати
свої процесуальні права та виконувати
процесуальні обов'язки. Виходячи з
вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України та рішення
Конституційного суду України від 13.12.2011
року № 17-рп/2011, згідно яких в разі
відсутності осіб, які беруть участь у
справі за адресою, вказаної в
матеріалах справи (зокрема, позовна
заява) вважається, що судовий виклик
або судове повідомлення вручене їм
належним чином.

Відповідно ст. 232 ЦПК України для
скасування заочного рішення необхідно
не лише встановити поважність причин
неявки відповідача в судове засідання,
в якому було ухвалене заочне рішення, а
й те, що б його аргументи щодо обставин
справи впливали на правильне її
вирішення. Лише за сукупності цих двох
умов існує наявність підстав для
скасування заочного рішення і
призначення справи для розгляду в
загальному порядку.

Відповідачем у судовому засіданні
11.07.2014 не надано жодних належних та
допустимих доказів, на які він
посилається у заяві про скасування
заочного рішення, на предмет їх
істотного значення для правильного
вирішення справи .

Таким чином, суд приходить до
висновку про відсутність підстав для
скасування вказаного заочного рішення
, передбачених ст. 232 ЦПК України.

У відповідності до п. 1 ч. 3, ч.4 ст. 231 ЦПК
України суд може своєю ухвалою за
результатами розгляду заяви про
перегляд заочного рішення залишити
заяву без задоволення, у цьому разі
заочне рішення може бути оскаржено в
загальному порядку.

З урахуванням наведеного вище суд
вважає необхідним відмовити
відповідачеві у задоволенні заяви
про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.ст.231, 232 ЦПК України,
суд

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні
заяви про перегляд заочного рішення
Жовтневого районного суду м. Харкова
від 08 листопада 2007 року по цивільній
справі за позовом Кредитної спілки
«Україна» до ОСОБА_1 про стягнення
суми заборгованості за договором
кредитування .

Заочне рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через суд
першої інстанції шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня проголошення ухвали про
залишення заяви про перегляд заочного
рішення без задоволення.

Суддя
С.М.Гаврилюк