Справа № 203/1311/14-ц
Провадження № 2/0203/757/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2014 року Кіровський районний суд
міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді
Католікяна М.О.,

при секретарі Шаповал
Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Приватного акціонерного
товариства з іноземними інвестиціями
«Дніпропетровський
олійноекстракційний завод», третя
особа - Відділення виконавчої дирекції
Фонду соціального страхування від
нещасних випадків на виробництві та
професійних захворювань України в
місті Дніпропетровську, про визнання
незаконними наказу, висновків, актів
розслідування нещасного випадку,
зобов'язання вчинити дії,

у с т а н о в и в:

27 лютого 2014 року позивач звернувся до
суду з позовом до Закритого
акціонерного товариства з іноземними
інвестиціями «Дніпропетровський
олійноекстракційний завод», третя
особа - Відділення виконавчої дирекції
Фонду соціального страхування від
нещасних випадків на виробництві та
професійних захворювань України в м.
Дніпропетровську, про визнання
незаконними наказу, висновків, актів
розслідування нещасного випадку,
зобов'язання вчинити дії. Позовні
вимоги обґрунтовано тим, що від липня
2007 року він працював у відповідача на
посаді електрозварювальника ручного
зварювання 5-го розряду відділу
залізничних перевезень. 21.03.2011 р., о 1930
год., після закінчення роботи у
приміщенні душової позивач впав і
травмувався. За результатами нещасного
випадку було складено акт за формою Н-5
та акт № 2 про нещасний випадок, не
пов'язаний з виробництвом, за формою
НВП. На думку позивача, відповідачем
було порушено процедуру розслідування
нещасного випадку, а результати такого
розслідування не відповідають дійсним
обставинам, оскільки нещасний випадок
пов'язаний з виробництвом. Викладені
обставини стали причиною звернення
позивача до суду з позовом про визнання
незаконним наказу від 23.03.2011 р. про
створення комісії з розслідування
нещасного випадку, визнання
незаконними висновків комісії з
розслідування нещасного випадку,
визнання незаконними складених
комісією актів, зобов'язання
відповідача провести належне
розслідування нещасного випадку
(а.с.а.с. 1 - 4).

26 березня 2014 року у зв'язку із зміною
найменування відповідача суд
постановив ухвалу, згідно з якою назва
останнього у справі - Приватне
акціонерне товариство з іноземними
інвестиціями «Дніпропетровський
олійноекстракційний завод».

У судовому засіданні позивач підтримав
позовні вимоги у повному обсязі, а
представники відповідача, третьої
особи - заперечували проти їх
задоволення.

Заслухавши пояснення позивача,
представників відповідача, третьої
особи, дослідивши матеріали справи, суд
дійшов висновку про те, що позов не
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Судом було встановлено, що позивач від
27.07.2007 р. працював у відповідача на
посаді електрозварювальника ручного
зварювання 5-го розряду відділу
залізничних перевезень (а.с.а.с. 12, 13).

01 лютого 2011 року посаду, яку займав
позивач було скорочено, і наступні два
місяці - є періодом простою не з вини
позивача.

21 березня 2011 року, біля 1930 год., після
закінчення роботи у приміщенні душової
позивач впав і травмувався (забій
м'яких тканин потиличної ділянки
голови).

26 березня 2011 року спеціально створеною
комісією відповідача було складено акт
за формою Н-5, згідно з яким нещасний
випадок стався внаслідок раптового
погіршення стану здоров'я
(гіпертонічна криза), не під час
виконання трудових обов'язків та за
відсутності впливу небезпечних чи
шкідливих виробничих факторів, які
могли призвести до такого погіршення.
Нещасний випадок не вважається таким,
що пов'язаний з виробництвом (а.с.а.с. 5 -
7).

Того ж дня спеціально створеною
комісією відповідача також було
складено акт за формою НВП, згідно з
яким причиною нещасного випадку став
незадовільний стан здоров'я позивача
(гіпертонічний криз) (а.с.а.с. 8 - 11).

Відповідно до частини 1 статті 14
Закону України від 23.09.1999 р. № 1105-ХIV «Про
загальнообов'язкове державне
соціальне страхування від нещасного
випадку на виробництві та професійного
захворювання, які спричинили втрату
працездатності» нещасний випадок - це
обмежена в часі подія або раптовий
вплив на працівника небезпечного
виробничого фактора чи середовища, що
сталися у процесі виконання ним
трудових обов'язків, внаслідок яких
заподіяно шкоду здоров'ю або настала
смерть.

Згідно з абзацом 1 пункту 17
Порядку розслідування та ведення
обліку нещасних випадків, професійних
захворювань і аварій на виробництві
НПАОП 0.00-6.02-04, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 р.
№ 1112 «Деякі питання розслідування та
ведення обліку нещасних випадків,
професійних захворювань і аварій на
виробництві» (далі - Порядок) нещасні
випадки, що сталися внаслідок
раптового погіршення стану здоров'я
працівника під час виконання ним
трудових (посадових) обов'язків,
визнаються пов'язаними з виробництвом
за умови, що погіршення стану здоров'я
працівника сталося внаслідок впливу
небезпечних чи шкідливих виробничих
факторів, що підтверджено медичним
висновком, або якщо потерпілий не
проходив медичного огляду,
передбаченого законодавством, а
робота, що виконувалася, протипоказана
потерпілому відповідно до медичного
висновку про стан його здоров'я.

Судом встановлено, що 21.03.2011 р.
погіршення стану здоров'я позивача
сталося не внаслідок впливу
небезпечних чи шкідливих виробничих
факторів, а сам відповідач не виконував
жодної роботи, що була йому
протипоказана відповідно до медичного
висновку про стан його здоров'я.

Крім того, за змістом виписки з
медичної карти позивача під час
знаходження на лікуванні у КЗ
«Дніпропетровська обласна клінічна
лікарня ім. І. Мечникова» позивач до
госпіталізації лікувався з приводу
гіпертонічної хвороби (а.с. 14).

Відтак, оскільки нещасний випадок
стався з позивачем не під час виконання
трудових обов'язків, без впливу
будь-яких небезпечних чи шкідливих
виробничих факторів, а також був
обумовлений гіпертонічною хворобою, на
яку він страждав до нещасного випадку,
то такий випадок не вважається
пов'язаним з виробництвом.

Цей висновок цілком узгоджується з
диспозицією пункту 13 Порядку, у
відповідності з яким комісія
зобов'язана протягом трьох діб скласти
акт розслідування нещасного випадку за
формою Н-5, а також акт про нещасний
випадок, пов'язаний з виробництвом, за
формою Н-1, якщо цей нещасний випадок
визнано таким, що пов'язаний з
виробництвом, або акт про нещасний
випадок, не пов'язаний з виробництвом,
за формою НПВ, якщо цей нещасний
випадок визнано таким, що не пов'язаний
з виробництвом.

Що стосується доводів позивача щодо
порушення процедури розслідування
нещасного випадку в частині визначення
складу комісії, то суд при цьому
виходить з наступного.

За правилами абзацу 1 пункту 11 Порядку
до складу комісії включаються керівник
(спеціаліст) служби охорони праці або
посадова особа, на яку роботодавцем
покладено виконання функцій
спеціаліста з питань охорони праці
(голова комісії), керівник структурного
підрозділу підприємства, на якому
стався нещасний випадок, представник
робочого органу виконавчої дирекції
Фонду за місцезнаходженням
підприємства (за згодою), представник
первинної організації профспілки,
членом якої є потерпілий, або
уповноважена найманими працівниками
особа з питань охорони праці, якщо
потерпілий не є членом профспілки, інші
особи.

За твердженням позивача, всупереч
приведеній нормі замість керівника
структурного підрозділу, на якому
стався нещасний випадок (відділу
залізничних перевезень), до складу
комісії був включений начальник
відділу автотранспортних перевезень.

Між тим, відповідно до абзацу 3 пункту 11
Порядку до складу комісії не може
включатися керівник робіт, який
безпосередньо відповідає за стан
охорони праці на робочому місці, де
стався нещасний випадок.

Судом встановлено, що начальник
відділу залізничних перевезень
відповідача Виклюк В.Д. за наказом
керівництва від 01.11.2010 р. № 203 був
призначений відповідальним за
приміщення (зокрема, за стан охорони
праці), де стався нещасний випадок, отже
не міг брати участь у створеній
комісії.

Таким чином, вказаний довід позивача є
також необґрунтованим, і позов
підлягає залишенню без задоволення.

У порядку статті 88 Цивільного
процесуального кодексу України судові
витрати необхідно віднести на рахунок
держави.

Керуючись статтями 4 - 11, 15, 18, 57 - 60, 79, 88,
208, 209, 212 - 215, 218 Цивільного
процесуального кодексу України, суд

в и р і ш и в:

ОСОБА_1 у позові до Приватного
акціонерного товариства з іноземними
інвестиціями «Дніпропетровський
олійноекстракційний завод», третя
особа - Відділення виконавчої дирекції
Фонду соціального страхування від
нещасних випадків на виробництві та
професійних захворювань України в
місті Дніпропетровську, про визнання
незаконними наказу, висновків, актів
розслідування нещасного випадку,
зобов'язання вчинити дії відмовити.

Судові витрати віднести на рахунок
держави.

Рішення набирає законної сили у
порядку, передбаченому статтею 223 ЦПК
України, і може бути оскаржено до
апеляційного суду Дніпропетровської
області через Кіровський районний суд
м. Дніпропетровська шляхом подання
апеляційної скарги протягом 10 днів з
дня його постановлення. У разі якщо
рішення було постановлено за
відсутності особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом 10
днів з дня отримання копії рішення.

Повний текст рішення складено 08 липня
2014 року.

Суддя
М.О. Католікян