Справа № 761/4645/14-ц
Провадження №2/761/2746/2014
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

13 травня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді
Мальцева Д.О.,

при секретарі Жигня
І.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до Київської міської
ради, третя особа: Головне управління
юстиції у м. Києві про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2014 року Позивач звернувся до
суду з позовом, в якому просить
визначити йому додатковий строк для
подачі заяви про прийняття спадщини
померлого ОСОБА_2, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 року в три місяці після
набрання рішенням суду законної сили.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер вітчим
позивача ОСОБА_2, що підтверджується
свідоцтвом про смерть, виданим 29 квітня
2004 року Відділом реєстрації актів
громадського стану м. Березняки
Пермської області, Російської
Федерації. Після його смерті
відкрилась спадщина на гаражний бокс
АДРЕСА_3, частину квартири АДРЕСА_2,
легковий автомобіль «ЗАЗ» НОМЕР_1, 1988
року випуску.

У 2004 році Позивач подав заяву про вступ
до членів кооперативу, яким на момент
смерті володів, користувався та
розпоряджався ОСОБА_2

З вказаного часу Позивач фактично
користується гаражем та сплачую
щомісячні членські внески, що
підтверджуються довідкою ГБК «Явір»
від 11.01.2014 року. Тобто, фактично
спадкове майно у вигляді гаражного
боксу Позивач прийняв, відповідно до
ст. 1296 ЦК України.

У січні 2014 року Позивачу стало відомо
про існування заповіту ОСОБА_2, копію
якого знайшов перебираючи старі
документи ОСОБА_2. Після чого звернувся
до нотаріальної контори, де 09.01.2014 року
Позивачу видано дублікат заповіту від
25.07.2000 року та повідомлено, що спадкова
справа після смерті вітчима не
заводилась.

Відповідно до дублікату заповіту
ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробив
таке розпорядження - заповів Позивачу
частину квартири АДРЕСА_1, гаражний
бокс АДРЕСА_3 та легковий автомобіль
ЗАЗ НОМЕР_1 1988 року випуску.

Згідно витягу із Спадкового реєстру
вказаний заповіт є чинним.

Про існування заповіту Позивачу
взагалі нічого не було відомо.
Оскільки, частину майна визначеного у
заповіті ОСОБА_2 подарував Позивачу ще
за життя, так, у 2002 році була подарована
частина квартири охоплена заповітом, а
також, було подано Позивачем заяву про
вступ до членів ГБК «Сокіл» та протягом
вже 10 років фактично користуюсь та
розпоряджаюсь цим майном.

Крім того, 11 січня 2014 року Позивач
звернувся до Третьої Київської
державної нотаріальної контори та
надав дублікат заповіту, на що його
було повідомлено та запропоновано
звернутися до суду з заявою про
поновлення строку для подання заяви
про прийняття спадщини.

В судове засідання представник
позивача не з'явився, через канцелярію
суду надав заяву в якій просив
розглядати справу у його відсутність
за наявними у матеріалах справи
доказів. Крім того, зазначив, що позов
повністю підтримує та просить
задовольнити з викладених підстав.

В судове засідання відповідач не
з'явився. Причини неявки суду невідомі.
Судом вживалися заходи щодо належного
повідомлення відповідача про дату, час
та місце розгляду справи. Надіслав на
адресу суду письмові заперечення, в
яких зазначив, що проти позову
заперечує та просить у задоволенні
позову відмовити.

Представник третьої особи в судове
засідання не з'явився, через канцелярію
суду подав заяву в якій просив
розглядати справу у відсутність
представника третьої особи, за
наявними документами та доказами,
враховуючи фактичні обставини справи
та ухвалити рішення відповідно до
вимог діючого законодавства.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши
зібрані по справі докази, суд вважає, що
позов підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України,
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог та заперечень,
крім випадків, встановлених ст. 61 цього
Кодексу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року
помер ОСОБА_2, що підтверджується
свідоцтвом про смерть, виданим 29 квітня
2004 року Відділом реєстрації актів
громадського стану м. Березняки
Пермської області, Російської
Федерації.

Після його смерті відкрилась спадщина
на гаражний бокс АДРЕСА_3, частину
квартири АДРЕСА_2, легковий автомобіль
«ЗАЗ» НОМЕР_1, 1988 року випуску.

Відповідно до заповіту складеного 25
липня 2000 року ОСОБА_2 на випадок своєї
смерті він заповів: з належного йому
майна: частину квартири АДРЕСА_1; гараж
бокс АДРЕСА_3, легкового автомобіля
фабричної марки «ЗАЗ» НОМЕР_1, 1998 року
випуску - ОСОБА_1.

Відповідно до положень ст. 1234, 1235 ЦК
України заповідач, володіючи на момент
складання заповіту повною цивільною
дієздатністю, вправі призначити своїми
спадкоємцями будь-яких осіб, які є
учасниками цивільно-правових відносин.

Після смерті ОСОБА_2, позивач ОСОБА_1
зверталася до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини, однак,
його було повідомлено, що він пропустив
встановлений законом шестимісячний
строк для прийняття спадщини.

Причини пропуску строку звернення до
державної нотаріальної контори
Позивач пояснює тим, що на момент
смерті ОСОБА_2 не знав про існування
заповіту. Крім того, частину майна
визначеного у заповіті ОСОБА_2
подарував Позивачу ще за життя, так, у
2002 році була подарована частина
квартири охоплена заповітом, а також,
було подано Позивачем заяву про вступ
до членів ГБК «Сокіл» та протягом вже 10
років фактично користуюсь та
розпоряджаюсь цим майном.

У січні 2014 року Позивачу стало відомо
про заповіт, після чого Позивач
звернувся до Третьої Київської
державної нотаріальної контори, однак,
його було повідомлено, що він пропустив
строк для подання заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269
та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за
заповітом чи за законом має право
прийняти спадщину або не прийняти її.
Заява про прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто. Для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини.

Згідно вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України,
якщо спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України «Про судову
практику у справах про спадкування»
від 30 травня 2008 року № 7 додатковий
строк, достатній для подання заяви про
прийняття спадщини, не може
перевищувати шестимісячного строку,
встановленого ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

З урахуванням вищевикладеного, суд
приходить до висновку, що позивач з
поважних причин пропустив строк для
прийняття спадщини, а тому визначає
позивачу додатковий строк для подання
ним заяви про прийняття спадщини у
шість місяців.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 є
спадкоємцем за заповітом, з причин, які
судом можуть бути визнані поважними,
своєчасно не подав до державної
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини, пропустив
встановлений законом строк для
прийняття спадщини, суд вважає за
необхідне задовольнити позов ОСОБА_1
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини, а саме встановити
додатковий строк у три місяці для
подання заяви про прийняття спадщини
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року
ОСОБА_2.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України; ст.ст. 10,
11, 57-60, 64, 74, 88, 169, 179, 208, 209, 212-215, 218, 294, 296 ЦПК
України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
третя особа: Головне управління
юстиції у м. Києві про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у
три місяці після набрання рішенням
суду законної сили для подання заяви
про прийняття спадщини після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2.

Рішення суду може бути оскаржене через
Шевченківський районний суд м. Києва до
Апеляційного суду м. Києва шляхом
подачі апеляційної скарги протягом
десяти днів з дня його проголошення.
Особи, які брали участь справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подавати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя: