Провадження по справі № 2/752/1112/14
У Х В А Л А

15.01.2014 року суддя Голосіївського
районного суду м. Києва Калініченко
Л.С., при секретарі Руденко М.М.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про
забезпечення позову у цивільній справі
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного
нотаріусу Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 про
визнання недійсним договору дарування,
-

в с т а н о в и в :

в провадженні Голосіївського
районного суду м. Києва знаходиться
цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, Приватного нотаріусу
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_3 про визнання недійсним
договору дарування.

Одночасно, звертаючись до суду з даним
позовом, ОСОБА_1 подала до суду заяву
про забезпечення позову у вищевказаній
цивільній справі шляхом накладення
арешту на квартиру АДРЕСА_1, яка на
праві приватної власності належить
ОСОБА_2.

Як вбачається з тексту позовної заяви
та заяви про забезпечення позову, у 2011
році відповідач ОСОБА_2 запропонувала
позивачеві свої з послуги щодо
забезпечення догляду останньої,
харчування, організації оплати
житлово-комунальних послуг по належній
ОСОБА_1 на праві власності квартирі.
Разом з тим, відповідач попрохала
позивача підписати невідомі останній
попери, які могли гарантувати ОСОБА_2
той факт, що після смерті позивача,
квартира останньої залишиться
відповідачеві. В зв'язку з тим, що в той
час стан здоров'я позивача погіршився
та остання погано себе почувала, так як
вікові зміни у психіці стали
проявлятися все більше, позивач
стверджує про те, що не усвідомлювала
ситуацію, в якій опинилася, а також те,
що всі дії останньої вчинялися
автоматично без аналізів їх наслідків,
так як ОСОБА_1 перебувала в стані
байдужості до свого життя. Крім того,
позивач зазначає про те, що з моменту
знайомства позивача з відповідачем та
нотаріальним посвідченням договору,
пройшов короткий проміжок часу, а також
те, що позивач повністю довіряла
відповідачеві та не могла припустити,
що ОСОБА_2 вчинятиме дії, які завдадуть
шкоди позивачеві, а саме, відчужить
квартиру останньої, яка є єдиним житлом
ОСОБА_1

За таких обставин, враховуючи те, що у
позивача є підстави вважати, що ОСОБА_2
будуть вжиті заходи для унеможливлення
виконання рішення суду, у разі
задоволення позовних вимог, шляхом
відчуження належного їй майна на
користь третіх осіб, ОСОБА_1 звернулася
до суду з даною заявою про забезпечення
позову у вищевказаній справі, шляхом
накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1,
яка на праві приватної власності
належить ОСОБА_2.

В судовому засіданні представник
позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 підтримав
заяву про забезпечення позову, просив
задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні
не заперечувала проти задоволення
заяви позивача про забезпечення
позову.

Відповідач приватний нотаріус
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_3 в судове засідання не
з'явилася, направила до суду заяву, в
якій просить відкласти розгляд справи
в зв'язку з перебуванням у відпустці.

Вислухавши пояснення представника
позивача, з'ясувавши думку відповідача,
дослідивши матеріали справи, приходжу
до висновку, що заява ОСОБА_1 про
забезпечення позову підлягає
задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2. ст. 151 ЦПК
України у заяві про забезпечення
позову повинно бути зазначено причини,
у зв'язку з якими потрібно забезпечити
позов, вид забезпечення позову та інші
відомості, потрібні для забезпечення
позову.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про
забезпечення позову розглядається
судом, в провадженні якого перебуває
справа, в день її надходження без
повідомлення відповідача та інших
осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 151, ч. 3 ст. 151
ЦПК України суд за заявою осіб, які
беруть участь у справі, може вжити
заходи забезпечення позову.
Забезпечення позову допускається на
будь-якій стадії розгляду справи, якщо
невжиття заходів забезпечення може
утруднити чи зробити неможливим
виконання рішення суду.

Оскільки майно, що на праві приватної
власності належить ОСОБА_2, зокрема,
квартира АДРЕСА_1 може вибути з
володіння чи розпорядження
відповідача, зокрема, в результаті
відчуження майнових прав на нього, що у
свою чергу в подальшому може утруднити
або зробити неможливим виконання
рішення суду, у разі задоволення
позовних вимог суд приходить до
висновку, що заява про забезпечення
позову є обґрунтованою.

Враховуючи те, що відповідно п. 1 ч. 1 ст.
152 ЦПК України позов забезпечується
накладенням арешту на майно або
грошові кошти, що належать
відповідачеві і знаходяться у нього
або в інших осіб, суд вважає за
необхідне вжити заходи забезпечення
позову шляхом накладення арешту на
майно ОСОБА_2, а саме, квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України види
забезпечення позову повинні бути
співмірними із заявленими позивачем
вимогами.

З'ясувавши обсяг позовних вимог, а
також відповідність виду забезпечення
позову, який просить застосувати
позивач, суд вважає, що позивачем
дотримано вимоги ч. 3 ст. 152 ЦПК України,
оскільки співмірність вказаних
заходів забезпечення позову
відповідає заявленим позовним вимогам.

Крім того, із заяви про вжиття заходів
забезпечення позову вбачається
відповідність виду забезпечення
позову позовним вимогам, оскільки
доводи позивача про неможливість чи
утруднення виконання рішення суду, у
разі задоволення позовних вимог,
містять належне обґрунтування
необхідності застосування обраного
позивачем ОСОБА_1 виду забезпечення
позову

За таких обставин, з урахуванням
вищевикладеного, суд вважає, що заява
про забезпечення позову є
обґрунтованою та такою, що підлягає
задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.
ст. 151-153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про
забезпечення позову у цивільній справі
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного
нотаріусу Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 про
визнання недійсним договору дарування
- задовольнити.

Вжити заходи забезпечення
позову шляхом накладення арешту на
майно ОСОБА_2, а саме, квартиру АДРЕСА_1.

Ухвала підлягає негайному виконанню в
порядку встановленому для виконання
судових рішень.

Оскарження ухвали не зупиняє її
виконання, а також не перешкоджає
подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду м. Києва через суд першої
інстанції протягом п'яти днів з дня її
проголошення.

У разі, якщо ухвалу постановлено
без участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п"яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя