Справа № 369/1200/14-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

14.05.2014 року Києво-Святошинський
районний суд Київської області у
складі:

головуючого судді Волчка
А.Я.,

за участю секретаря Ткачук
Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення
аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2014 році позивачка ОСОБА_1
звернулась до суду з позовом до
відповідача ОСОБА_2 про стягнення
аліментів .

Свої позовні вимоги позивач
обґрунтовувала тим, що вона перебувала
в зареєстрованому шлюбі з відповідачем
з 14 травня 2005 року. Шлюб
зареєстрований у виконавчому
комітеті Боярської міської ради
Києво-Святошинського району Київської
області, актовий запис № 128.

Вказаний шлюб було розірвано рішенням
Києво-Святошинського районного суду
Київської області від 05.03.2013 року.

Від шлюбу у них народилася дочка
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Зі слів позивача, на даний час її дочка
мешкає з нею та перебуває на повному її
утриманні, відповідач добровільно
матеріальної допомоги на утримання
дочки не надає, участі у її утриманні не
бере.

Позивач просила суд: стягнути з
відповідача на її користь аліменти на
утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 частини з усіх
видів його заробітку (доходу)
щомісячно, але не менше 30 % прожиткового
мінімуму для дитини відповідного віку,
починаючи із дня пред'явлення цього
позову до досягнення дитиною
повноліття.

У судове засідання позивач не
з'явилась, надіслала заяву, в якій
просила розглянути справу за її
відсутності, позов підтримала.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, про день, час та місце
розгляду справи був повідомлений
належним чином, причини своєї неявки та
позицію щодо позову суду не повідомив.

За письмовою згодою позивача суд
ухвалив провести заочний розгляд
справи та ухвалити заочне рішення, що
відповідає положенням ст. 224 ЦПК
України.

У зв'язку з неявкою сторін в засідання в
силу ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування
судового процесу за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, письмові
докази у справі, суд приходить до
висновку, що позов підлягає
задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи
позивачка перебувала в
зареєстрованому шлюбі з відповідачем з
14 травня 2005 року. Шлюб зареєстрований
у виконавчому комітеті Боярської
міської ради Києво-Святошинського
району Київської області, актовий
запис № 128.

Вказаний шлюб було розірвано рішенням
Києво-Святошинського районного суду
Київської області від 05ю03ю2013 року, що
підтверджується вказаними рішенням
від 05.03.2013 року, справа №2-4785/12.

Від шлюбу у сторін народилася дочка
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується відповідно
свідоцтвом про народження серії
НОМЕР_3, виданого 28.10.2005 року.

Судом встановлено, що сторони
проживають окремо, спільний побут та
господарство не ведуть. На даний час
неповнолітня дочка ОСОБА_4 мешкає з
позивачем, що підтверджується
довідкою КП «Борщагівка» від 03.02.2014
року.

Неповнолітня донька перебуває на
утриманні позивачки, на даний час
добровільно матеріальної допомоги на
утримання дочки відповідач не надає.
Доказів про наявність між сторонами
домовленості про добровільну сплату
аліментів немає.

Згідно з ч.1 ст.180 СК України батьки
зобов'язані утримувати дитину до
досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.3 ст.183 СК України за
рішенням суду кошти на утримання
дитини (аліменти) присуджуються у
частці від доходу її матері, батька і
(або) у твердій грошовій сумі.

У силу ст. 182 СК України при визначенні
розміру аліментів суд враховує: 1) стан
здоров'я та матеріальне становище
дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне
становище платника аліментів; 3)
наявність у платника аліментів інших
дітей, непрацездатних чоловіка,
дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші
обставини, що мають істотне значення.
Мінімальний розмір аліментів на одну
дитину не може бути меншим, ніж 30
відсотків прожиткового мінімуму для
дитини відповідного віку, за винятком
випадків, передбачених ст.184 цього
Кодексу.

Статтею 191 СК України передбачено, що
аліменти на дитину присуджуються за
рішенням суду від дня пред'явлення
позову.

Докази того, що відповідач не працює, не
має стабільної заробітної плати, стан
його здоров'я не дозволяє утримувати
неповнолітню дочку, суду надано не
було.

З огляду на вищевикладене, враховуючи
інтереси позивача та дитини, суд
приходить до висновку про необхідність
задоволення позову.

Відповідно до ст.88 ЦПК України суд
присуджує з відповідача судовий збір у
сумі 229 (двісті двадцять дев'ять)
гривень 40 (сорок) копійок в дохід
держави.

Згідно з положеннями п.1 ч.1 ст.367 ЦПК
України суд допускає негайне виконання
рішення в межах суми платежу за один
місяць.

Зважаючи на вищенаведене, відповідно
до ст.ст.180, 182, 183 СК України, та,
керуючись ст.ст.4, 10, 11, 60, 88, 209, 212, 213, 214, 215,
224, 367 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення
аліментів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН
НОМЕР_1, проживаючого: АДРЕСА_2, на
користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, ІПН
НОМЕР_2, проживаючої: АДРЕСА_3, аліменти
на утримання неповнолітньої доньки
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4
частини з усіх видів його заробітку
(доходу) щомісячно, але не менше 30 %
прожиткового мінімуму для дитини
відповідного віку, починаючи із 07.02.2014
року з дня пред'явлення цього позову до
досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН
НОМЕР_1, проживаючого: АДРЕСА_2, не
працюючого, судовий збір у сумі 243
(двісті сорок три) гривень 60 (шістдесят)
копійок в дохід держави.

Допустити негайне виконання рішення в
межах суми платежу за один місяць.

Рішення може бути оскаржене позивачем
в апеляційному порядку до Апеляційного
суду Київської області через
Києво-Святошинський районний суд
Київської області шляхом подання
апеляційної скарги на рішення суду
першої інстанції протягом десяти днів
з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, поданою протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку. У
цьому разі строк на апеляційне
оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Суддя
А.Я.Волчко