Справа № 226/1539/14-ц
Справа № 2/226/675/2014
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2014 року

м.Димитров

Димитровський міський суд Донецької
області у складі:

головуючої – судді Редько Ж.Є.,

при секретарі Мітюхіній О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м.Димитров Донецької
області справу за позовом ОСОБА_1 до
Державного підприємства
«Красноармійськвугілля» про
стягнення моральної шкоди, отриманої у
зв’язку з травмами на виробництві, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з
позовом до відповідача державного
підприємства «Красноармійськвугілля»
(далі за текстом ДП
«Красноармійськвугілля») про
стягнення моральної шкоди, отриманої у
зв’язку з травмами на виробництві, в
обґрунтування якого вказав, що з 18.01.1978
року по 15.03.2004 року він знаходився в
трудових відносинах з відповідачем.
15.02.1987 року з ним трапився нещасний
випадок на виробництві, в наслідок
якого він отримав компресійний перелом
хребта грудного відділу, про що
складений відповідний акт № 10 від
15.02.1987 року. За виробничою травмою, яка
сталася з ним 29.08.1989 року, в наслідок
якої він отримав закритий перелом в/з
лівої б/гомілкової кістки зі зміщенням,
складений відповідний акт № 54 від
30.08.1989 року. За висновком МСЕК від 24.09.1987
року по травмі, яка трапилася 15.02.1987
року, йому встановлено 25% втрати
професійної працездатності. 18.10.1988 року
та 19.12.1990 року по даній травмі МСЕК
встановила йому 15% втрати
працездатності. 25.11.1992 року МСЕК
встановила йому загалом 20% втрати
працездатності, з яких 15% - по травмі від
15.02.1987 року, 5% - по травмі від 29.08.1989 року.
01.04.1997 року та 18.03.1999 року МСЕК
підтверджує йому 20% втрати
працездатності, 02.04.2002 року МСЕК
встановила йому 20% втрати
працездатності по травмі від 15.02.1987
року, а 23.04.2004 року - 30% втрати
працездатності з яких 20% - по травмі від
15.02.1987 року, 10% - по травмі від 29.08.1989 року.
28.04.2006 року МСЕК підтвердила йому 30%
втрати професійної працездатності. У
зв’язку з цим відділенням виконавчої
дирекції фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань в м.Димитров призначено та
виплачується йому щомісячний регрес,
але моральна шкода при цьому не
призначалася та не виплачувалася ані
Фондом, ані відповідачем, незважаючи на
те, що він продовжує відчувати значні
моральні та фізичні страждання,
пов’язані з отриманими травмами.
Перебуваючи на лікуванні на протязі
тривалого часу, він не міг вести
повноцінний спосіб життя, відчував
фізичні біль та страждання, що
негативно позначилося на його
життєвій активності. Тому позивач
просить суд стягнути з відповідача на
свою користь грошову компенсацію у
розмірі 60000 грн. в рахунок
відшкодування моральної шкоди,
спричиненої травмуванням на
виробництві.

Сторони до судового засідання не
з'явилися, про час і місце розгляду
справи сповіщені належним чином.

Представник відповідача – ДП
«Красноармійськвугілля» письмово
повідомив суд про розгляд справи у його
відсутність та про невизнання позову у
повному обсязі.

Від позивача ОСОБА_1 надійшла письмова
заява про залишення його позову без
розгляду.

За приписами п.5 ч.1 ст.207 ЦПК
України суд постановлює ухвалу про
залишення заяви без розгляду, якщо
позивач подав відповідну заяву.

Оскільки від позивача надійшла заява
про залишення позову без розгляду,
керуючись ст.ст.207, 209, 210, 294 п.2 ЦПК
України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного
підприємства
“Красноармійськвугілля” про
стягнення моральної шкоди, отриманої у
зв’язку з травмами на виробництві,
залишити без розгляду.

Роз’яснити позивачу його
право на повторне звернення до суду
після усунення умов, що були підставою
для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Донецької області через
Димитровський міський суд Донецької
області шляхом подачі апеляційної
скарги у п’ятиденний строк з дня
оголошення ухвали суду. У разі, якщо
ухвалу було постановлено без участі
осіб, які її оскаржують, апеляційна
скарга подається протягом п’яти днів з
дня отримання копії ухвали.

Суддя
Ж.Є.Редько