Справа № 635/4489/14-ц
Пр. № 2-н/635/615/2014
ІМ Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 червня 2014 року суддя Харківського
районного суду Харківської області
Шинкарчук Я.А. розглянувши заяву
Акціонерної Компанії
«Харківобленерго» в особі
Люботинського районного відділення
енергозбуту про видачу судового наказу
про стягнення заборгованості за
спожиту електричну енергію та судовий
Акціонерна Компанія «Харківобленерго»
в особі Люботинського районного
відділення енергозбуту звернулось до
суду з заявою про видачу судового
наказу про стягнення заборгованості за
спожиту електричну енергію за період 13
грудня 2013 року по 13 квітня 2014 року у
розмірі 205, 09 грн та судовий збір у сумі
121, 80 грн. з ОСОБА_1.
Відповідно до ст. 95 ЦПК України судовий
наказ є особливою формою судового
рішення, що видається судом за
результатами розгляду вимог,
передбачених статтею 96 цього Кодексу.
Із заявою про видачу судового наказу
може звернутися особа, якій належить
право вимоги, а також органи та особи,
яким законом надано право захищати
права, свободи та інтереси інших осіб.
Судовий наказ підлягає виконанню за
правилами, встановленими для виконання
судових рішень у порядку,
встановленому законом.

Згідно із вимогами п. 3 ч. 1 ст. 96 ЦПК
України судовий наказ може бути видано,
у разі якщо заявлено вимогу заявлено
вимогу про стягнення заборгованості за
оплату житлово-комунальних послуг,
телекомунікаційних послуг, послуг
телебачення та радіомовлення з
урахуванням індексу інфляції та трьох
відсотків річних, нарахованих
заявником на суму заборгованості.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 100 ЦПК України
суддя відмовляє у прийнятті заяви про
видачу судового наказу, у разі якщо: 1)
заявлено вимогу, не передбачену
статтею 96 цього Кодексу; 2) із заяви і
поданих документів вбачається спір про
право; 3) наявні обставини, зазначені у
пунктах 2 - 5 частини другої статті 122
цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 122 ЦПК України
суддя відмовляє у відкритті
провадження у справі, якщо після смерті
фізичної особи, а також у зв'язку з
припиненням юридичної особи, які є
однією із сторін у справі, спірні
правовідносини не допускають
правонаступництва.

З довідки адресно-довідкового
підрозділу ГУДМС УДМС в Харківської
області вбачається, що ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_1 знята з реєстрації за
адресою АДРЕСА_1 у зв'язку зі смертю.

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Зобов'язання з утримання будинку та
прибудинкової території, плати за
квартиру і комунальні послуги,
житлово-комунальні послуги не належать
до тих прав і зобов'язань, які на
підставі ст. 1219 ЦК України є особистими
і відносно яких правонаступництво
недопустиме, оскільки здійснення цих
прав та обов'язків не пов'язано з певною
особою, а тому може здійснюватися і
спадкоємцями цієї особи на
передбачених законом умовах.

Відповідно до ч. 1 ст. 1282 ЦК України,
спадкоємці зобов'язані задовольнити
вимоги кредитора повністю, але в межах
вартості майна, одержаного у спадщину.

Отже, правовідносини щодо стягнення
заборгованості за надані послуги з
енергопостачання допускають
правонаступництва.

Відповідно до п. 11 постанови пленуму
Вищого Спеціалізованого Суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ «Про практику розгляду судами
заяв у порядку наказного провадження»
від 23 грудня 2011 року № 14, враховуючи, що
розділом II ЦПК процедура розгляду
заяв у наказному провадженні полягає у
видачі судового наказу, не може бути
застосовано наступні процесуальні
інститути: призначення справи до
судового розгляду; забезпечення
доказів; призначення експертизи;
передача справи до іншого суду за
підсудністю; заміна неналежної
сторони; зупинення провадження;
закриття провадження у справі;
залишення заяви без розгляду.

Таким чином, спірні правовідносини
допускають правонаступництво, а тому
із заяви і поданих документів
вбачається спір про право, при цьому
процедура розгляду заяв у наказному
провадженні не передбачає зупинення
провадження відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 201
ЦПК України.

Таким чином, з врахуванням наведеного
необхідно відмовити у прийнятті заяви
про видачу судового наказу.

Відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК
України відмова у прийнятті заяви
унеможливлює повторне звернення з
такою самою заявою. Заявник в цьому
випадку має право звернутися з тими
самими вимогами у позовному порядку.

Відповідно до ч 2 ст.99 ЦПК України у
разі відмови в прийнятті заяви про
видачу судового наказу внесена сума
судового збору стягувачу не
повертається. У разі пред'явлення
стягувачем позову до боржника у
порядку позовного провадження сума
судового збору, сплаченого за подання
заяви про видачу судового наказу,
зараховується до суми судового збору,
встановленої за позовну заяву.

Керуючись ст. ст .100, 101, ч. 2 ст. 99
ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Акціонерній Компанії
«Харківобленерго» в особі
Люботинського районного відділення
енергозбуту у прийнятті заяви про
видачу судового наказу про стягнення
заборгованості за спожиту електричну
енергію та судового збору з ОСОБА_1

Роз'яснити заявнику, що відмова у
прийнятті заяви унеможливлює повторне
звернення з такою самою заявою. Заявник
у цьому випадку має право звернутися з
тими самими вимогами у позовному
порядку. У разі відмови в прийнятті
заяви про видачу судового наказу
внесена сума судового збору стягувачу
не повертається. У разі пред'явлення
стягувачем позову до боржника у
порядку позовного провадження сума
судового збору сплаченого за подання
заяви про видачу судового наказу
зараховується до суми судового збору,
встановленої за позовну заяву.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку через
Харківський районний суд Харківської
області шляхом подачі апеляційної
скарги в 5-денний строк з дня отримання
копії цієї ухвали.

Суддя -
Я.А. Шинкарчук