РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/5421/14-ц

пр. № 2/759/2970/14

16 травня 2014 року Святошинський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Коваль О.А.

при секретарі Лазаренко А.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до Київської міської
ради, третя особа: приватний нотаріус
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про
визнання права власності в порядку
спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з
позовом до Київської міської ради про
визнання права власності в порядку
спадкування за заповітом, а саме на 14
частку квартири АДРЕСА_1, обґрунтовуючи
позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року
помер її чоловік ОСОБА_5, який все своє
майно, зокрема і вказану частину
квартири заповідав їй, яку вона не може
належним чином оформити в
нотаріальному порядку, оскільки
відсутній оригінал свідоцтва про право
власності на вказане житло.

Представник позивача у судовому
засіданні позовні вимоги підтримала,
просила їх задовольнити, суду пояснила,
що спірна квартира АДРЕСА_1 на праві
спільної частковій власності належить
позивачці у розмірі 14 частка, її
чоловікові ОСОБА_1, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_2 року у розмірі 14 частка та
її дітям ОСОБА_3, ОСОБА_4 по 14 частки.
ОСОБА_1 заповідав все своє майно
позивачці. Проте, у видачі свідоцтва
про право на спадщину за заповітом на
вказану частку квартири, приватний
нотаріус Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_2 відмовила
з підстав відсутності
правовстановлюючого документу на неї,
який ті загубили та не можуть
відшукати, у зв»язку з чим вимушені
звернутися до суду з вказаним позовом.

Представник Київської міської
ради у судове засідання не з'явився, про
розгляд справи повідомлений належним
чином, надіслав письмові пояснення,
згідно яких просить слухати справу без
його участі, постановивши рішення
згідно закону.

Залучені до розгляду справи в
якості третіх осіб ОСОБА_3, ОСОБА_4 у
судове засідання не з'явилися, про
розгляд справи повідомлені належним
чином, надіслали письмові заяви згідно
яких просять розглядати справу без їх
участі, не заперечуючи проти позовних
вимог.

У зв»язку із зазначеним, суд
вважає можлим розглядати справу без
участі не з»явившихся у судове
засідання сторін, які не виявили
бажання бути присутніми під час
розгляду справи, за наявними
матеріалами справи та наданими
доказами.

Вислухавши пояснення
представника позивача, дослідивши
матеріали справи, надані докази у їх
сукупності, суд дійшов висновку про
задоволення позову, виходячи з
наступного.

Судом встановлено, що позивачка
ОСОБА_1 перебувала в зареєстрованому
шлюбі з ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2
року, що підтверджується відповідними
свідоцтвами, які містяться в
матеріалах справи.

Відповідно до довідки форми № 3
виданої філією №810 Комунального
підприємства «Дирекція з утримання та
обслуговування житлового фонду
Святошинського району м. Києва» від
29.01.2014 року в квартирі АДРЕСА_1
зареєстрована ОСОБА_1 з 25.05.1993 року, а
згідно довідки від 25.01.2014 року цієї ж
філії, яка міститься в матеріалах
спадкового провадженя, яке
витребовувалось судом, ОСОБА_5 з 25.05.1993
року по день смерті також був
зареєстрований за вказаною адресою
разом із дружиною, знятий з обліку
14.01.2013 року у зв»язку із смертю.

Судом також встановлено, що ОСОБА_5 було
складено заповіт від 04.04.2013 року,
посвідчений приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_2, зареєстровано в реєстрі
під № 937, відповідно до якого все своє
рухоме та нерухоме майно, де б воно не
було і з чого б воно не складалось
заповів ОСОБА_1.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини)від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України
спадкування здійснюється за заповітом
або за законом.

До складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
його смерті (ст.1218 ЦК України).

Згідно ст. 1223 ЦК України право на
спадкування мають особи, визначені у
заповіті.

Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є
особисте розпорядження фізичної особи
на випадок своєї смерті.

Спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її (ч.1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї (ч.3 ст. 1268 ЦК України).

Як встановлено у судовому засіданні
позивачка постійно проживала на час
відкриття спадщини із спакодавцем,
оскільки разом були зареєстровані за
адресою: АДРЕСА_1, від спадщини не
відмовлялась та навпаки 15.01.2014 року
звернулась до приватного нотаріуса
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_2 із заявою про прийняття
спадщини після смерті ОСОБА_1

Із матеріалів спадкової справи також
вбачається, що 31.01.2014 року вказаним
приватним нотаріусом було видано
позивачці свідоцтво про право на
спадщину за заповітом після смерті
ОСОБА_1 на належний йому автомобіль, а у
видачі відповідного свідоцтва на
належну спадкодавцю ? частку квартири
АДРЕСА_1 постановою від 31.01.2014 року
відмовлено з підстав відсутності
правовстановлюючого документу на неї.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати
документа, який засвідчує його право
власності.

Оскільки, судом встановлено, що
дійсно належні позивачці права щодо
власності на спадкове майно на вказану
частку квартири не визнається іншими
особами такі підлягають захисту,
шляхом визнання відповідного права
власності в порядку спадкування за
заповітом.

Так, згідно інформаційної довідки
Київського БТІ від 17.04.2013 року квартира
АДРЕСА_1 дійсно зареєстрована на праві
власності за ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_3,
ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право
власності на житло, виданого
Ленінградською районною державною
адміністрацією м.Києва 25.02.1998 року,
розпорядження № 1942, що відповідає
копії свідоцтва про право власності на
житло надане суду стороною позивача,
яке збереглося без його оригіналу.

Слід зазначити і те, що з огляду на
норму статті 1241 ЦК України щодо права
на обов"язкову частку у спадщині, суд
з"ясовував існуванння у померлого
неповнолітніх, повнолітніх, але
непрацездатних дітей, інших визначених
вказаною нормою осіб, на що представник
позивача вказав про відсутність таких,
які також не були виявлені з
дослідження матеріалів спадкової
справи, що також враховується судом при
прийняття даного рішення за наявності
обмежених повноважень суду у
витребуванні чи збиранні доказів по
справі, яка ним розглядається.

Отже, з огляду на викладене, повно
та всебічно з'ясувавши обставини
справи, оцінивши зібрані у справі
докази у їх сукупності, суд дійшов
висновку про задоволення позовних
вимог, а саме визнання за ОСОБА_1 права
власності на 14 частку квартири АДРЕСА_1
в порядку спадкування за заповітом
після смерті ОСОБА_5.

Керуючись ст.ст. 392, 1216, 1217, 1223, 1233, 1241, 1268
Цивільного Кодексу України, ст.ст. 10, 11,
60, 61, 208, 209, 212, 213, 215 Цивільного
процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради,
третя особа: приватний нотаріус
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про
визнання права власності в порядку
спадкування за заповітом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 14
частку квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за заповітом після смерті
ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Рішення суду може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва шляхом
подачі протягом 10 днів апеляційної
скарги з дня його проголошення через
Святошинський районний суд м.Києва, для
осіб які були відсутні під час
оголошення рішення протягом 10 днів з
дня отримання його копії.

Суддя