Справа № 761/5302/14-ц
Провадження №2/761/2884/2014
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

23 травня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді:
Маліновської В.М.,

при секретарі
Нечипорук А.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
третя особа: Приватний нотаріус
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_3 про визначення розміру
часток у спільному сумісному майні, -

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2014 року ОСОБА_1 звернувся до
Шевченківського районного суду з
позовом до ОСОБА_2, третя особа:
приватний нотаріус Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_3
про визначення розміру часток у
спільному сумісному майні.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що на
підставі договору від 30.05.1997р., серії
ААК № 204106, посвідченого державним
нотаріусом третьої державної
нотаріальної контори Марущак С.В.,
реєстраційний № 2-2853, його мати - ОСОБА_5
та його син - ОСОБА_2 набули право
спільної сумісної власності на
квартиру АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 мати
Позивача - ОСОБА_5 померла, після чого
відкрилась спадщина на частку квартири
за заповітом, яка належала спадкодавцю
на праві спільної сумісної власності
за вказаною адресою. Спадкоємцями за
заповітом після померлої ОСОБА_5 є
Позивач та його дружина - ОСОБА_6, які
почали оформляти спадщини у приватного
нотаріуса Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_3, проте, під
час оформлення своїх спадкових прав у
Позивача виникли труднощі у зв'язку з
тим, що за життя спадкодавця частки у
спільному сумісному майні не були
визначені, договір щодо визначення
часток у кв. АДРЕСА_1 сторонами не
укладались. Враховуючи викладене,
Позивач просив: - визнати частку
спільної сумісної власності ОСОБА_2 в
розмірі 1 / 2 частка на квартиру, що
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; -
визначити частку спадкового майна -
квартири АДРЕСА_1, що належала ОСОБА_5 в
розмірі - 1 / 2 частка.

Відповідач подав суду заяву в якій
погодився з позовними вимогами свого
батька - ОСОБА_1 та визнав позов у
повному обсязі (а.с.13).

В судове засідання позивач, відповідач
та третя особа не з'явились, про час та
місце розгляду справи повідомлені
належним чином, надали суду заяви, в
яких просили слухати справу за їх
відсутності (а.с.13, 25).

Вивчивши матеріали справи та матеріали
спадкової справи, щодо майна померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5, встановивши
обставини справи та відповідні їм
правовідносини, дослідивши докази у
справі, суд приходить до висновку, що
позовна заява підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що 30 травня 1997 року
ОСОБА_5 та ОСОБА_2 обміняли належну їм на
праві власності квартиру АДРЕСА_2 на
квартиру АДРЕСА_1, яка належала на праві
власності ОСОБА_1 та ОСОБА_6, про що було
укладено відповідний договір,
посвідчений державним нотаріусом
третьої київської державної
нотаріальної контори Марущак С.В. та
зареєстровано в реєстрі за № 2-2853 (а.с.3).

На підставі вказаного договору від
30.05.1997р. у Київському міському БТІ
проведено реєстрацію права власності
на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 та
ОСОБА_2, про що міститься відповідний
штамп на договорі (а.с. 3 зворот).

На запит суду, Київське міське бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна листом від 29.04.2014р. №
33520 (И-2014) повідомило, що АДРЕСА_1 на
праві власності зареєстрована за
ОСОБА_5, ОСОБА_2 на підставі договору
міни, посвідченого 30.05.1997р. (а.с.43).

Отже, як вбачається з наведеного
квартира НОМЕР_1 є спільним сумісним
майном вказаних вище осіб, а розмір
часток кожного із співвласників не
визначено.

Відповідно до ст. 369 ЦК України
співвласники майна, що є у спільній
сумісній власності, володіють і
користуються ним спільно, якщо інше не
встановлено домовленістю між ними.

За ч.2 ст. 370 ЦК України у разі виділу
частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що
частки кожного із співвласників у
праві спільної сумісної власності є
рівними, якщо інше не встановлено
домовленістю між ними, законом або
рішенням суду.

Виходячи з наведеного, суд приходить до
висновку, що частки кожного із
співвласників квартири АДРЕСА_1 у
випадку їх виділу в натурі були б
рівним (по 1/2 кожному), оскільки даних
про наявність іншого судом не
встановлено.

З матеріалів спадкової справи, наданих
за запитом суду приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_3 щодо майна померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 вбачається, що
ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується Свідоцтвом про смерть,
виданим Відділом державної реєстрації
актів цивільного стану
Шевченківського районного управління
юстиції у м.Києві від ІНФОРМАЦІЯ_1
(а.с.28).

ОСОБА_1 є сином померлої ОСОБА_5, що
підтверджується свідоцтвом про
народження, виданим 20.11.1951р. (а.с.32).

Після смерті ОСОБА_5 приватним
нотаріусом Київського міського
нотаріального округу ОСОБА_3 31.01.2014р. на
підставі заяви сина померлої - ОСОБА_1
від 31.01.2014р. (а.с.26), заведено спадкову
справу № 2-2014, про що внесено відповідні
дані до Спадкового реєстру за № 55674652
(а.с.39).

Згідно заповіту ОСОБА_5 від 25.08.2004р.,
посвідченого приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_3 та зареєстрованого в
реєстрі за № 3384, остання заповіла
належну їй на праві власності частину
кв. АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та ОСОБА_6 в рівних
частках (а.с.38).

Водночас, 31.01.2014р. ОСОБА_6 відмовилась
від прийняття спадщини за заповітом
після померлої ОСОБА_5 на користь
другого спадкоємця за заповітом -
ОСОБА_1 (а.с.27).

Згідно ст.1236 ЦК України, заповідач має
право охопити заповітом права та
обов'язки, які йому належать на момент
складення заповіту, а також ті права
та обов'язки, які можуть йому належати у
майбутньому.

Відповідно до ст. 1226 ЦК України частка у
праві спільної сумісної власності
спадкується на загальних підставах.
Суб'єкт права спільної сумісної
власності має право заповідати свою
частку у праві спільної сумісної
власності до її визначення та виділу в
натурі.

У абзацах 2 та 3 п.12 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7
«Про судову практику у справах про
спадкування» визначено, що у разі
смерті співвласника приватизованого
будинку (квартири) частки кожного із
співвласників у праві спільної
власності є рівними, якщо інше не було
встановлено договором між ними
(частина друга статті 370, частина друга
статті 372 ЦК). Частка померлого
співвласника не може бути змінена за
рішенням суду. Для оформлення права на
спадщину закон не вимагає рішення суду
про визначення частки спадкодавця.

Враховуючи все наведене вище, суд
вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1
підлягають задоволенню шляхом
визнання за ОСОБА_2 1 / 2 частки на
квартиру АДРЕСА_1 та шляхом визначення
частки спадкового майна - кв. АДРЕСА_1,
що належала ОСОБА_5 - в розмірі 1 / 2
частки вказаної квартири.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з
Відповідача на користь держави
підлягає стягненню судовий збір у
розмірі 243,60грн., оскільки Позивач при
зверненні до суду мав пільги як інвалід
1групи щодо сплати судового збору.

На підставі ст.ст.369, 370, 1223, 1226, 1236 ЦК
України, з урахуванням п.12 Постанови
Пленуму Верховного Суду України від
30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у
справах про спадкування», керуючись ст.
ст. ст.ст. 11, 60, 179, 208, 209, 212, 213,214-218, 222, 223, 293,
294 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа:
Приватний нотаріус Київського
міського нотаріального округу ОСОБА_3
про визначення розміру часток у
спільному сумісному майні -
-задовольнити.

Визначити частку спільної сумісної
власності ОСОБА_2 в розмірі 1 / 2 частки
квартири АДРЕСА_1.

Визначити частку спадкового майна
після померлої ОСОБА_5 у розмірі 1 / 2
частки кв.АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави
судовий збір у розмірі 243,60грн.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Шевченківський районний суд м. Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

СУДДЯ :