Провадження № 2/755/4412/14
УХВАЛА

"19" червня 2014 р.

м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м.
Києва Галаган В.І., вивчивши матеріали
позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
встановлення факту проживання однією
сім'єю без реєстрації шлюбу та поділ
майна, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м.
Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про встановлення факту
проживання однією сім'єю без
реєстрації шлюбу та поділ майна.

Вивчивши матеріали поданої позовної
заяви, вважаю, що позовна заява не
відповідає вимогам цивільного
процесуального законодавства України.

Відповідно до ст.1 Цивільного
процесуального кодексу України
завданнями цивільного судочинства є
справедливий, неупереджений та
своєчасний розгляд і вирішення
цивільних справ з метою захисту
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав, свобод чи інтересів фізичних
осіб, прав та інтереси юридичних осіб,
інтересів держави.

За нормою статті 4 Цивільного
процесуального кодексу України
визначено, що здійснюючи правосуддя,
суд захищає права, свободи та інтереси
фізичних осіб, права та інтереси
юридичних осіб, державні та суспільні
інтереси у спосіб, визначений законами
України.

Відповідно до вимог пунктів ч.2, ч.4 ст.119
Цивільного процесуального кодексу
України позовна заява повинна містити
серед іншого: зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину,
наявність підстав для звільнення від
доказування, позовна заява повинна
відповідати іншим вимогам,
встановленим законом.

Зміст позовних вимог - це певна форма
захисту, яку просить позивач від суду.
Під підставами позову, як вказує
Верховний суд України, слід розуміти
обставини, якими обґрунтовуються
позовні вимоги. Виклад обставин
підстави та кож необхідний для
визначення тотожності позову, захисту
відповідача від позову, зміни позову
позивачем і, найголовніше, - для
визначення предмета доказування по
даній справі.

Як убачається із змісту позовної заяви,
предметом спору є встановлення факту
проживання однією сім'єю із
спадкодавцем без реєстрації шлюбу та
поділ майна, складовою якого є 1/2
частина квартира АДРЕСА_1 та 1/2 частина
грошових банківських вкладів, що
належали спадкодавцю ОСОБА_3 на час
відкриття спадщини. Разом з тим,
позивачкою на підтвердження
викладених обставин змісту позову, не
надано правовстановлюючих документів
на спірну квартиру (технічний паспорт
квартири, свідоцтво про право
власності тощо), а також доказів
наявності вищезазначених банківських
вкладів спадкодавця (договори
грошового вкладу, довідки банківських
установ щодо фактичної наявності
вкладів тощо), або доказів неможливості
отримання позивачкою таких документів,
що позбавляє суд можливості надати
оцінку об'єктам предмету спору,
ураховуючи, що дане майно є спадковою
масою після смерті ОСОБА_3

Крім того, зміст позовної заяви не
містить посилання на норми діючого
законодавства України, на підставі
яких позивачка просить визнати за нею
право власності на спірне майно,
ураховуючи, що спірне майно є спадковою
масою після смерті ОСОБА_3, та
позивачкою не надано доказів звернення
у встановленому законом порядку до
нотаріальної установи із заявою про
прийняття спадщини, яку складають
об'єкти предмета спору, а також доказів
відмови нотаріуса у видачі свідоцтва
про право власності на спадкове майно,
що є підставою звернення у
встановленому законом порядку до суду,
та дане положення роз'яснено пунктом 23
Постанови Пленуму Верховного Суду
України „Про судову практику у справах
про спадкування", тобто позивачкою не
надано доказів неможливості одержання
в нотаріальній конторі свідоцтва про
право на спадщину, та даний факт
спростовує право розгляду такого спору
у судовому порядку, оскільки суд не
наділений правом виконання посадових
обов'язків нотаріуса, ураховуючи, що
позивачкою долучено до матеріалів
позовної заяви лише заяву щодо її
наміру прийняти спадщину після смерті
ОСОБА_3, та позивачкою не надано доказів
відмови нотаріуса у вчиненні
нотаріальної дії, що свідчить про
відсутність доказів наявності спірних
правовідносин.

Крім того, матеріали позовної заяви не
містять доказів на підтвердження
наявності осіб, зареєстрованих за
адресою спірної квартири, а саме
Довідки Форми № 3, ураховуючи, що
рішення суду може вплинути на права та
законні інтереси таких осіб, що мають
право на користування спірною
нерухомістю.

Разом з тим, зміст позовної заяви та
викладені обставини, що обґрунтовують
предмет спору, не містять посилання на
відповідні норми діючого цивільного
законодавства, що регулюють спірні
правовідносини, які виникли між
позивачкою та відповідачкою ОСОБА_2.,
тобто позивачкою не зазначено, які
права та законні інтереси порушено
відповідачкою та якими нормами чинного
законодавства порушені права
підлягають захисту у судовому порядку,
саме в розрізі даного спору, ураховуючи
спадковий характер спірних
правовідносин, що має дві підстави
виникнення - за законом та за заповітом.

Відповідно до частини першої ст. 26
Цивільного процесуального кодексу
України у справах позовного
провадження особами, які беруть участь
у справі, є сторони, треті особи,
представники сторін та третіх осіб.

Крім того, відповідно до частини першої
ст. 35 Цивільного процесуального
кодексу України треті особи, які не
заявлять самостійних вимог щодо
предмету спору, можуть вступати у
справу на стороні позивача або
відповідача до ухвалення судом
рішення, якщо рішення в справі може
вплинути на їх права або обов'язки щодо
однієї із сторін.

Разом з тим, ураховуючи предмет спору,
позивачкою не вирішено питання про
залучення до участі у розгляді справи в
якості третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог щодо предмета спора,
Державну реєстраційну службу України,
яка є головним органом у системі
центральних органів виконавчої влади з
питань реалізації державної політики у
сферах державної реєстрації актів
цивільного стану, державної реєстрації
речових прав на нерухоме майно,
ураховуючи, що рішення суду може
вплинути на права та обов'язки даного
державного органу, а також позивачкою
не вирішено питання про залучення до
участі у розгляді справи в якості
третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог щодо предмета спора,
Головне управління юстиції у м. Києві,
ураховуючи, що спірне нерухоме майно є
складовою спадкової маси після смерті
ОСОБА_3

Відповідно до ст. 80 Цивільного
процесуального кодексу України, ціна
позову визначається - у позовах про
право власності на нерухоме майно, що
належить фізичним особам на праві
приватної власності, - дійсною вартістю
нерухомого майна; у позовах, які
складаються з кількох самостійних
вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Разом з тим, в порушення статті 80
Цивільного процесуального кодексу
України зміст позовної заяви не
містить визначення позивачкою ціни
позову, яка має становити суму вартості
1/2 частини об'єкту нерухомості, що
становить об'єкт предмета спору та
загальну сукупну суму грошових
банківських вкладів, з долученням до
позовної заяви доказів (експертного
висновку оцінки спірної квартири та
довідки банківських установ щодо суми
вкладів спадкодавця) на підтвердження
визначеної позивачкою ціни позову, яка
має становити дійсну вартість 1/2
частини спірного нерухомого майна
станом на день звернення з даним
позовом до суду, а саме висновку
відповідного експертного дослідження
нерухомого майна (спірної квартири)або
іншого документу щодо оцінки такого
майна, право власності на яке підлягає
оспоренню згідно предмету спору, та
позивачкою не надано доказів на
підтвердження наявності складнощів в
отриманні таких документів.

Згідно частини п'ятої ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України до
позовної заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до положення статті 6 Закону
України «Про судовий збір» від 08.07.2011
року №3674-VI (зі змінами та доповненнями),
за подання позовної заяви, що має
одночасно майновий і немайновий
характер, судовий збір сплачується за
ставками, встановленими для позовних
заяв майнового та немайнового
характеру.

На підставі вищевикладеного,
звертаючись з позовом до суду,
позивачкою не додано доказів, які мають
свідчити про те, що нею в повній мірі
сплачено судовий збір, ураховуючи її
звернення до суду з вимогами майнового
та немайнового характеру, а також
ураховуючи відсутність встановлення
ціни позову, що має майновий характер.

Відповідно до ст. 4 Закону України „Про
судовий збір" від 08.07.2011 року №3674-VI (зі
змінами та доповненнями) судовий збір
справляється у відповідному розмірі
від мінімальної заробітної плати у
місячному розмірі, встановленої
законом на 1 січня календарного року, в
якому відповідна заява або скарга
подається до суду, - у відсотковому
співвідношенні до ціни позову та у
фіксованому розмірі. Із позовної заяви
майнового характеру ставка судового
збору становить 1 відсоток ціни позову,
але не менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати та не більше 3
розмірів мінімальної заробітної плати.

Разом з тим, розмір мінімальної
заробітної плати станом на 2.01.2013 року
складає 1 218,00 грн. Таким чином,
ураховуючи положення ст. 4 Закону
України „Про судовий збір" від 08.07.2011
року №3674-VI (зі змінами та доповненнями),
а також встановивши ціну позову,
підтверджену належними доказами,
позивачем підлягає до сплати судовий
збір, сума якого має становити: за
вимогу нематеріального характеру - 243,60
грн. та за вимоги матеріального
характеру - 1 відсоток ціни позову, але
не менше 243,60 грн. та не більше 3 654,00 грн.

При цьому, в позові позивачка не
зазначає підстави для звільнення її
від сплати судового збору у випадках,
визначених законодавством, а інших
доказів, які мають свідчити про те, що
нею в повному обсязі сплачено судовий
збір, до позову не долучено.

За нормами ст. 121 Цивільного
процесуального кодексу України,
передбачено наслідки подання позовної
заяви, що не відповідає вимогам ст.ст.
119, 120 Цивільного процесуального
кодексу України.

Керуючись ст.ст. 119 - 121 Цивільного
процесуального кодексу України, суд -

у х в
а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
встановлення факту проживання однією
сім'єю без реєстрації шлюбу та поділ
майна залишити без руху, про що
повідомити позивачці та надати їй
строк для усунення вказаних недоліків
до « 27» червня 2014 року, однак який не
може перевищувати двох днів з моменту
отримання копії ухвал

Попереджаю, що у разі невиконання вимог
суду щодо усунення вказаних недоліків,
Ваша заява буде вважатись неподаною та
підлягає поверненню.

С у д д я: