Справа № 630/169/14-ц
Провадження № 2/630/114/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2014 року
м Люботин

Люботинський міський суд Харківської
області у складі:

головуючого
судді Малихіна О.О.,

за участю секретаря
Косенко С.В.,

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі суду в місті
Люботин Харківської області цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
ОСОБА_3 про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до суду з
вказаним позовом, в якому просить
визнати причину пропуску строку на
прийняття спадщини після смерті його
батьків ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1
року, і ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2
року, поважними і визначити додатковий
строк для подання заяви про прийняття
спадщини.

В обґрунтування позову ОСОБА_1
вказував, що після смерті батьків,
ОСОБА_4 та ОСОБА_5, він є спадкоємцем
першої черги, але довгий час хворів,
через що не зміг прийняти спадщину у
встановленому законом порядку.
Зазначені причини вважає поважними та
просить відновити строк для прийняття
спадщини, оскільки його брат, ОСОБА_2,
прийняв спадщину та оформив право
власності на батьківський будинок.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1
позов підтримав повністю та в своїх
поясненнях посилався на обставини,
викладені в позові. Додатково пояснив,
що після смерті батьків періодично
працював водієм маршрутного автобусу,
та після звільнення перебував вдома. В
квітні 2007 року проходив лікування в
стаціонарі лікарні. Після завершення
лікування продовжив неофіційно
працювати водієм маршрутки в м. Харків,
перед виїздом проходив огляд у лікаря,
який за станом здоров'я допускав його
до роботи. В липні 2007 року, тобто у
встановлений законом 6-місячний строк
після смерті батьків, він звернувся до
державного нотаріуса в нотаріальній
конторі в м. Люботин з заявою про
прийняття спадщини, але його заяву не
зареєстрували.

Відповідач, ОСОБА_2, та його представник
ОСОБА_6, в судовому засіданні проти
позову заперечували та просили
відмовити в його задоволенні. В своїх
письмових запереченнях ОСОБА_2
вказував, що спірний будинок було
зареєстровано за ним за спільною
домовленістю між ним, позивачем по
справі, який є його братом, та їх
батьками, у зв'язку з тим, що він
проживав в даному будинку, ремонтував
його, доглядав та піклувався за
батьками. Зазначив, що впродовж 7 років
позивача по справі це влаштовувало, та
стан здоров'я, на який він спирається,
як на поважну причину пропуску строку
на прийняття спадщини, давав йому змогу
працювати, а отже і подати заяву про
прийняття спадщини.

Відповідач, ОСОБА_3, в судове засідання
не з'явилася, але надала до суду заяву, в
якій просила розглядати справу без її
участі та вказувала, що вважає себе
неналежним відповідачем.

Суд, вислухавши пояснення сторін,
допитавши свідків та дослідивши наявні
в матеріалах справи докази, в судовому
засіданні встановив наступне.

ОСОБА_5 та ОСОБА_4, які є батьками ОСОБА_1
та ОСОБА_2, проживали разом з
відповідачем по справі ОСОБА_2 за
адресою: АДРЕСА_2

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, що
підтверджується повторним свідоцтвом
про смерть НОМЕР_1 від 14 грудня 2013 року,
виданим відділом державної реєстрації
актів цивільного стану Люботинського
міського управління юстиції у
Харківській області.

Крім того, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2
року, що підтверджується повторним
свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 від 19
лютого 2014 року, виданим відділом
державної реєстрації актів цивільного
стану Люботинського міського
управління юстиції у Харківській
області.

Після їх смерті відкрилась спадщина у
виді житлового будинку АДРЕСА_2. Таким
чином, спадкоємцями після смерті
ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є їх сини, ОСОБА_1,
позивач по справі, та ОСОБА_2,
відповідач по справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Згідно з ст. 1269 ЦК України спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно зі спадкодавцем, має подати
нотаріусу заяву про прийняття
спадщини.

Позивач ОСОБА_1, як про це вказано в його
паспорті, з 24 листопада 1994 року
зареєстрований та постійно мешкає за
адресою: АДРЕСА_1.

За повідомленням Другої Державної
нотаріальної контори Харківського
району Харківської області від 28
травня 2014 року, після смерті ОСОБА_4,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, до
нотаріальної контори в шестимісячний
строк з заявами про прийняття або про
відмову від спадщини ніхто не
звертався, відкритих спадкових справ
немає, заповіти від їх імені не
посвідчувались та свідоцтва про право
на спадщину нікому не видавались. Після
смерті ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2
року, до нотаріальної контори в
шестимісячний строк з заявою про
прийняття спадщини звернувся лише
ОСОБА_2, відповідач по справі, який на
день звернення мешкав за адресою:
АДРЕСА_2 на підставі чого 20 червня 2007
року було відкрито спадкову справу №
377/2007. Інших заяв про прийняття або про
відмову від спадщини після смерті
ОСОБА_5 до нотаріальної контори не
надходило.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Судовий порядок продовження строку для
прийняття спадщини відповідно до ч. 3
ст. 1272 ЦК України застосовується у
випадках, коли інші спадкоємці, які
прийняли спадщину, або хоча б один із
них заперечують проти вступу у
спадщину особи, що пропустила цей
строк.

Позивач в своєму позові та поясненнях
стверджував, що строк для прийняття
спадщини пропущений ним з поважних
причин. Однак позивачем суду не надано
відповідних належних доказів
наявності таких причин, які пов'язані з
об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для нього на прийняття
спадщини протягом усього визначеного
законом строку.

Допитані в судовому засіданні за
ініціативою позивача свідки ОСОБА_7 та
ОСОБА_8 підтвердили суду те, що в липні
2007 року супроводжували позивача ОСОБА_1
на його прохання в м. Люботин до Другої
Державної нотаріальної контори
Харківського району Харківської
області для подачі заяви про прийняття
спадщини, де бачили, як він зайшов до
кабінету нотаріусу, а коли вийшов
повідомив, що написав заяву про
прийняття спадщини.

Таким чином, пояснення свідків
спростовують твердження позивача про
наявність поважних причин, через які
він не зміг прийняти спадщину у
встановленому законом порядку.

За таких обставин, суд відмовляє в
задоволенні позовних вимог в повному
обсязі.

На підставі викладеного і керуючись
ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 10, 11, 60,
213-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ :

В задоволенні позову ОСОБА_1 про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини
відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду Харківської області.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана до Люботинського міського
суду Харківської області протягом 10
днів з дня його проголошення. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
О. О. Малихін