Справа № 2-1416/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2014 року Солом'янський районний
суд м. Києва в складі :

головуючого - судді Кізюн Л.І.

при секретарі: Слепусі О.П.,

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в м. Києві справу за
позовом ОСОБА_1 до Київської міської
ради, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4,
Головне управління юстиції у м. Києві,
Реєстраційна служба Головного
управління юстиції у м. Києві, про
визнання права власності в порядку
спадкування, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з
позовом до Київської міської ради,
ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4, Головне
управління юстиції у м. Києві,
Реєстраційна служба Головного
управління юстиції у м. Києві, про
визнання права власності в порядку
спадкування, в якому просив визнати за
ним право власності в порядку
спадкування за законом на квартиру
АДРЕСА_1, загальною площею 43,9 кв.м. після
померлої ОСОБА_5.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач
зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його
мати ОСОБА_5. Після її смерті відкрилася
спадщина, яка складається з квартири
АДРЕСА_1.

Позивач, як син померлої, звернувся до
П'ятої Київської державної
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини.

Однак, йому було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину, у
зв'язку з відсутністю оригіналів
правовстановлюючих документів на
спадкове майно.

До нотаріальної контори також було
подано заяви про прийняття спадщини
ОСОБА_4 та ОСОБА_3

Вважаючи, що право на спадщину належить
йому, як спадкоємцю першої черги за
законом, позивач змушений звернутися з
позовом до суду.

Під час розгляду справи позивач
уточнив позовні вимоги щодо житлової
площі квартири (а.с.а.с.136-137).

Представник позивача у судовому
засіданні підтримала позовні вимоги,
просила позов задовольнити,
посилаючись на викладені у ньому
обставини.

Від відповідача Київської міської ради
до суду надійшла заява про розгляд
справи за відсутності їх представника
та письмові пояснення.

Представник відповідача ОСОБА_3 подала
до суду заяву про визнання позову, в
якій просила позов задовольнити.

Представник третьої особи ОСОБА_4 у
судовому засіданні заперечував проти
позову та просив у його задоволенні
відмовити.

Від третьої особи Головного управління
юстиції у м. Києві до суду надійшла
заява про розгляд справи за
відсутності її представника.

Представник третьої особи
Реєстраційної служби Головного
управління юстиції у м. Києві до суду не
з'явився, хоча третя особа належним
чином була повідомлена про день, час і
місце розгляду справи, а тому суд
вважає за можливе розглядати справу за
його відсутності.

Суд, заслухавши представників
позивача, третьої особи, дослідивши
матеріали справи, вважає, що позов не
підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, поданим відповідно до цього
Кодексу в межах заявлених ними вимог і
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 60 ЦПК України
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
цього кодексу.

Згідно з вимогами статті 214 ЦПК під час
ухвалення рішення суд вирішує, чи мали
місце обставини, якими
обґрунтовувалися вимоги та
заперечення, та якими доказами вони
підтверджуються; чи є інші фактичні
дані, які мають значення для вирішення
справи; які правовідносини сторін
випливають із встановлених обставин.

Судом встановлено, що за довідкою
Київського міського бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об'єкти нерухомого майна
від 24 липня 2013 року, квартира АДРЕСА_1 на
праві власності зареєстрована на ім'я
ОСОБА_5 (а.с. 16).

Згідно з даними довідки ВСП
«Батиївський» (форма 3) від 26 березня 2012
року у квартирі АДРЕСА_1 була
зареєстрована ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1,
знята з реєстрації 14 лютого 2012 року у
зв'язку зі смертю (а.с. 17).

ОСОБА_5, згідно із даними свідоцтва про
смерть, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 150).

Зазначена обставина підтверджується
даними актового запису про смерть, з
якого видно, що ОСОБА_5 померла
ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.а.с. 9-10).

Після смерті ОСОБА_5 П'ятою Київською
державною нотаріальною конторою було
заведено спадкову справу №137/2012 до
майна померлої (а.с. а.с. 71 -102).

01 березня 2012 року до нотаріуса з заявою
про прийняття спадщини звернулася
ОСОБА_4, зазначивши, що ОСОБА_5 померла
ІНФОРМАЦІЯ_3 (зворот а.с. 71).

21 травня 2012 року з заявою про прийняття
спадщини звернулася ОСОБА_3,
зазначивши, що її племінниця ОСОБА_5
померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (зворот а.с. 72).

Рішенням Солом'янського районного суду
м. Києва від 14 червня 2013 року ОСОБА_1
визначено додатковий строк для подання
заяви про прийняття спадщини, що
відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_3 після смерті
ОСОБА_5, строком три місяці з моменту
постановлення рішення (а.с.а.с.12-13).

18 липня 2013 року до П'ятої Київської
державної нотаріальної конторою
звернувся з заявою про прийняття
спадщини ОСОБА_1, зазначивши, що
ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати ОСОБА_5 (
а.с. 91).

З даних свідоцтва про народження
встановлено, що батьком ОСОБА_1 є
ОСОБА_6, а матір'ю - ОСОБА_5 (а.с. 11).

Як видно з даних актового запису про
народження ОСОБА_1 (а.с.171) в актовому
записі виключено відомості про матір
дитини та внесено зміни в графи 11-14 про
матір на підставі рішення
Кагарлицького районного суду
Київської області від 13 березня 2013 року
про встановлення факту та ухвали
Кагарлицького районного суду
Київської області від 07 травня 2013 року
про роз'яснення, зокрема, замінено
відомості про матір: ОСОБА_7,
ІНФОРМАЦІЯ_2, на ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Разом з тим, у актовому записі
міститься вік матері - 22 роки.

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на
спадкування мають особи, визначені у
заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання
його недійсним, неприйняття спадщини
або відмови від її прийняття
спадкоємцями за заповітом, а також у
разі не охоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують особи, визначені у
статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до
складу спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Позивач не надав суду належних доказів
про те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 є
його матір'ю, відповідно до даних
актового запису та свідоцтва про
народження, де записано, що його мати -
ОСОБА_5, яка народила дитину у віці 22
роки.

Згідно з даними висновку Українського
бюро лінгвістичних експертиз від 17
липня 2013 року імена ОСОБА_5, ОСОБА_5,
ОСОБА_5 у документах, наданих для
експертизи, є ідентичними.

Разом з тим, у визначеному
законодавством порядку юридичний факт
не встановлювався.

Враховуючи викладене, підстав для
визнання за позивачем права власності
в порядку спадкування за законом після
померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 не
вбачається, а тому позов не підлягає
задоволенню.

Керуючись ст. 3, 10, 27, 31, 60, 88, 209, 213-215 ЦПК
України, ст.ст. 392, 1218, 1223, 1261 ЦК України, -

в и р і ш и в :

У позові ОСОБА_1 до Київської міської
ради, ОСОБА_3, треті особи: ОСОБА_4,
Головне управління юстиції у м. Києві,
Реєстраційна служба Головного
управління юстиції у м. Києві, про
визнання права власності в порядку
спадкування - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення до Апеляційного суду
м. Києва через районний суд. Особи, які
брали участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
Л.І. Кізюн