Справа № 214/158/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

08 квітня 2014 року Саксаганський
районний суд м. Кривого Рогу
Дніпропетровської області в складі:

головуючого - судді Ковтун Н.Г.

при секретарі - Буданцевій О.А.

за участю позивача - ОСОБА_1

за участю представника позивача -
ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Кривому Розі
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення частки у
спільній сумісній власності, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з
позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, в якому
просить визначити, що частка ОСОБА_5,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1, у спільній
сумісній власності - квартирі АДРЕСА_1,
загальною площею 63,2 кв.м., житловою
площею 38,8 кв.м., що розташована на
першому поверсі дев'ятиповерхового
житлового будинку, становить 1/3 частку.
В обґрунтування позову навела
наступне. 14 червня 1978 року було
розірвано шлюб між її батьками - ОСОБА_6
та ОСОБА_5. 21 лютого 1980 року мати уклала
шлюб з ОСОБА_3 та після укладення шлюбу
обрала прізвище «ОСОБА_5». ІНФОРМАЦІЯ_1
її мати ОСОБА_5 померла. Позивчака є
спадкоємцем першої черги після
померлої матері ОСОБА_5Згідно
свідоцтва про право власності на житло
№ 33, виданого 5 січня 1995 року органом
приватизації управління житлово -
комунального господарства
Криворізької міської ради народних
депутатів, квартира АДРЕСА_1 належить
на праві спільної сумісної власності
ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4. Зазначена
квартира розташована на першому
поверсі дев'ятиповерхового житлового
будинку, загальною площею 63,2 кв.м.,
житловою площею 38,8 кв.м. Вартість
квартири складає 1106000 крб. Позивач
звернулася до нотаріуса з питання
оформлення спадкових прав після смерті
матері, однак постановою державного
нотаріуса Криворізької районної
державної нотаріальної контори від 15
жовтня 2010 року, їй було відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за законом після смерті матері, у
зв'язку з невизначеністю частки, що
належить померлій у праві спільної
сумісної власності на квартиру
АДРЕСА_1. Вважає, що у відповідності до
вимог ст. 370 ЦК України, частки кожного
із співвласників є рівними.

У судовому засіданні позивач позов
підтримала повністю, підтвердивши
зміст позовної заяви. Не заперечує
проти заочного розгляду справи.

Представник позивача у судовому
засіданні повністю підтримав думку
позивача. Не заперечує проти заочного
розгляду справи.

Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4 у судове
засідання не з'явилися, про час та місце
розгляду справи повідомлені належним
чином, шляхом оголошення у пресі. Заяв
про причини неявки у судове засідання
або про слухання справи за їх
відсутності не подавали, у зв'язку з
чим, на підставі ст. 224 ЦПК України, за
згодою позивача та її представника,
судом проведено заочний розгляд
справи.

Вислухавши позивачку та її
представника, дослідивши матеріали
справи, суд вважає, що позов
обґрунтований та підлягає задоволенню
за наступних підстав.

Так, в судовому засіданні було
встановлено, що позивачка є донькою
ОСОБА_5, що вбачається з копії свідоцтва
про народження (а.с.6), копії свідоцтва
про укладення шлюбу (а.с.6), копії
свідоцтва про розірвання шлюбу (а.с.7),
копії свідоцтва про укладення шлюбу
(а.с.45), а тому є спадкоємцем першої
черги за законом після смерті ОСОБА_5

Відповідно до копії свідоцтва про
право власності на житло № 33, виданого 5
січня 1995 року органом приватизації
управління житлово - комунального
господарства Криворізької міської
ради народних депутатів, квартира
АДРЕСА_1 належить на праві спільної
сумісної власності ОСОБА_3, ОСОБА_5,
ОСОБА_4, що вбачається з копії свідоцтва
(а.с.9).

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується копією свідоцтва про
смерть (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася
спадщина у вигляді частини квартири
АДРЕСА_1.

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до
Криворізької районної державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини за законом. Проте
постановою державного нотаріуса
Криворізької районної державної
нотаріальної контори Грабевник О.В., ,
їй було відмовлено у видачі свідоцтва
про право на спадщину за законом після
смерті матері, у зв'язку з
невизначеністю частки, що належить
померлій у праві спільної сумісної
власності на квартиру АДРЕСА_1.

Встановленим у судовому засіданні
фактам та обставинам відповідають
правовідносини, які регулюються
нормами ЦК України.

Згідно ч. 2 ст. 370 ЦК України у разі
виділу частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що
частки кожного із співвласників у
праві спільної сумісної власності є
рівними, якщо інше не встановлено
домовленістю між ними, законом або
рішенням суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦК України у
разі поділу майна, що є у спільній
сумісній власності, вважається, що
частки співвласників у праві спільної
сумісної власності є рівними, якщо інше
не встановлено домовленістю між ними
або законом.

За життя ОСОБА_5 частки не були
виділені, хоча розумілось, що частки у
спільному майні є рівними.

Таким чином, у судовому засіданні
встановлено, що маються законні
підстави для задоволення позову
ОСОБА_1

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 370, 372 ЦК України, ст.ст. 3, 10, 11, 57, 60,
61, 197, 212 - 218, 222, 224 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про
визначення частки у спільній сумісній
власності - задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_5, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_1, на час
приватизації 5 січня 1995 року, у
спільній сумісній власності - квартирі
АДРЕСА_1, загальною площею 63,2 кв.м.,
житловою площею 38,8 кв.м., що розташована
на першому поверсі дев'ятиповерхового
житлового будинку, становить 1/3 частку.

Рішення може бути оскаржено позивачем
в апеляційному порядку до апеляційного
суду Дніпропетровської області через
Саксаганський районний суд м. Кривого
Рогу шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, яку може бути
подано протягом 10 днів з дня отримання
його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя
Н.Г. Ковтун