Справа № 404/3997/14-ц
Номер провадження 2/404/1861/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2014 року Суддя Кіровського
районного суду м. Кіровограда Галаган
О.В., розглянувши матеріали позовної
заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка
не заявляє самостійних вимог:
приватний нотаріус Кіровоградського
міського нотаріального округу ОСОБА_3,
про визнання правочину недійсним та
відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з
вищевказаним позовом, просив:

- Поновити пропущений процесуальний
строк, для звернення з даним позовом до
суду;

- Витребувати матеріали досудового
розслідування слідчого відділу
Кіровського відділу міліції МВ
УМВС України в Кіровоградській
області №0001352, від 20.02.2013р.,
порушеного за ознаками складу
злочину передбаченого ч. 1 ст. 190 КК
України;

- Визнати недійсним та скасувати
договір дарування частки житлового
будинку по АДРЕСА_1, укладений між
ОСОБА_2 та ОСОБА_1, від 03.06.2009р.,
зареєстрований у реєстрі за № 706,
нотаріусом Кіровоградського міського
нотаріального округу ОСОБА_3;

- Відновити порушене право, визнавши за
позивачем право власності на 29/150
часток житлового будинку
розташованого у АДРЕСА_1;

- Зобов'язати БТІ м. Кіровограда та
відділ реєстрації прав на нерухоме
майно, скасувати реєстрацію права
власності згідно вказаного договору
дарування на ім'я відповідача;

- У порядку передбаченому ч.2 ст.231 ЦК
України, стягнути з відповідача
ОСОБА_2, на користь позивача ОСОБА_1
завдану матеріальну шкоду в сумі 137 000
грн.;

- Стягнути з відповідача ОСОБА_2, на
користь позивача ОСОБА_1 моральну
шкоду в сумі 10 000 грн.;

- З метою запобігання подальшого
протиправного відчуження майна третім
особам, під час розгляду справи судом,
застосувати до цивільного відповідача
ОСОБА_2, вимоги ч.1 ст.152 ЦПК України що
визначає, як вид забезпечення позову,
накладення арешту на майно або
грошові кошти, що належать
відповідачеві та знаходяться у нього
або в інших осіб, шляхом накладення
арешту на спірне майно - 29/150 часток
житлового будинку розташованого у
АДРЕСА_1;

- Згідно ст.79 ЦПК та у порядку
передбаченому п.6, ст.5 Закону України
«Про судовий збір», звільнити позивача
від сплати судового збору.

- У порядку ст. 82 ЦПК відстрочити
сплату судового збору на визначений
строк, до ухвалення судового
рішення у справі, судові витрати
покласти на відповідача;

Стаття 119 Цивільного процесуального
кодексу України (далі - ЦПК України)
містить вимоги щодо форми і змісту
позовної заяви. Відповідно до частини 5
статті 119 ЦПК України, до позовної заяви
додається документ, що підтверджує
сплату судового збору.

Позивачем при зверненні до суду
судовий збір не сплачено. В абзаці 9
прохальної частини позовної заяви,
позивач просить звільнити його від
сплати судового збору у порядку,
передбаченому п. 6 ст. 5 Закону України
«Про судовий збір». А в абзаці 10 просить
відстрочити сплату судового збору на
визначений строк, до ухвалення
судового рішення у справі, судові
витрати покласти на відповідача.

Згідно ч. 2 ст. 79 ЦПК України, розмір
судового збору, порядок його сплати,
повернення і звільнення від сплати
встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про
судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 року,
враховуючи майновий стан сторони, суд
може своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
певний строк, але не довше ніж до
ухвалення судового рішення у справі..

У відповідності до ст. 82 ЦПК України,
суд, враховуючи майновий стан сторони,
може своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
визначений строк, але не більше як до
ухвалення судового рішення у справі.
Якщо у встановлений судом строк судові
витрати не будуть оплачені, заява
відповідно до статті 207 залишається без
розгляду, або витрати стягуються за
судовим рішенням у справі, коли оплата
судових витрат була відстрочена або
розстрочена до ухвалення цього
рішення.

Суддя, вважає за необхідне відмовити
позивачу у задоволенні його заяви про
відстрочення сплати судового збору,
оскільки в матеріалах позовної заяви
відсутні докази того, що станом на день
звернення до суду у позивача скрутне
матеріальне становище.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про
судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 року, від
сплати судового збору звільняються
позивачі за подання позову про
відшкодування матеріальних збитків,
завданих внаслідок вчинення
кримінального правопорушення.

В доданих до позовної заяви документах
міститься постанова про початок
досудового розслідування. Остаточного
судового рішення (вироку) про те, що
збитки завдані ОСОБА_1 в матеріалах
справи відсутні. Також, відсутня
інформація, що позивач має статус
потерпілої, а тому, суд вважає за
необхідне відмовити позивачу у
задоволенні вимоги про звільнення її
від сплати судового збору у порядку п. 6
ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий
збір».

Як вбачається з поданої заяви
позивачем заявлено вимоги про визнання
правочину недійсним із застосуванням
наслідків недійсного правочину, а тому
вказаний спір є спором майнового
характеру.

В позовній заяві позивачем не
зазначена ціна позову.

Відповідно до вимог пункту 31 Постанови
Пленуму Верховного Суду України № 9 від
06.11.2009 року, у справах про визнання
правочину недійсним без застосування
наслідків недійсності судовий збір
сплачується як із немайнового спору. У
справах про застосування наслідків
недійсного (нікчемного) правочину
судовий збір сплачується залежно від
вартості відшкодування майна, щодо
якого заявляються вимоги. У справах про
визнання правочину недійсним із
застосуванням наслідків недійсності
судовий збір сплачується відповідно до
п. 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК за загальною сумою
всіх вимог.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна
позову визначається у позовах про
визнання права власності на майно або
його витребування, вартістю майна.
Відповідно до положень частини другої
зазначеної статті, якщо визначена
позивачем ціна позову вочевидь не
відповідає дійсній вартості спірного
майна або на момент пред'явлення позову
встановити точну його ціну неможливо,
розмір судового збору попередньо
визначає суд з наступним стягненням
недоплаченого або з поверненням
переплаченого судового збору
відповідно до ціни позову,
встановленої судом при вирішенні
справи.

Таким чином, позивачу необхідно
зазначити ціну позову, як це
передбачено п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, та
сплатити судовий збір, який у
відповідності до п.п. 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону
України «Про судовий збір».

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону
України «Про судовий збір» розмір
ставки судового збору із позовних заяв
майнового характеру становить 1
відсоток ціни позову, але не менше 243,60
грн. та не більше 3654,00 грн.

Позивачем було також заявлено вимогу
про стягнення з відповідача
матеріальної шкоди в розмірі 137 000 грн.
та моральної шкоди в розмірі 10 000 грн.,
за які сплачено судовий збір не було.
Позивач може бути звільнений від
сплати судового збору за вимогу про
відшкодування матеріальної шкоди в
разі отримання статусу потерпілої
особи в кримінальному провадженні.
Пункт п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про
судовий збір» не передбачає звільнення
від сплати судового збору за вимогу не
майнового характеру.

Розмір судового збору щодо вимог
немайнового характеру відповідно до
п.п. 1.2 ст. 4 Закону України «Про судовий
збір» становить 0,1 розміру мінімальної
заробітної плати, тобто 243 грн. 60 коп.

Також, позивачем пред'явлено вимогу до
третьої особи, щодо зобов'язання
вчинити певні дії, що не передбачено
ЦПК України.

В порушення вимог статті 119 ЦПК України,
відсутнє будь - яке обґрунтування,
розрахунки та посилання на докази
вимоги про відшкодування 137 000 грн.
завданих збитків.

Окрім того, в абзаці 8 прохальної
частини позовної заяви позивач просить
накласти арешт на майно або грошові
кошти, що належать відповідачеві та
знаходяться у нього або в інших осіб,
шляхом накладення арешту на спірне
майно - 29/150 часток житлового будинку,
розташованого у АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 2 ст. 151 ЦПК України, у
заяві про забезпечення позову повинно
бути зазначено: причини, у зв'язку з
якими потрібно забезпечити позов; вид
забезпечення позову, який належить
застосувати, з обґрунтуванням його
необхідності. Інші відомості, потрібні
для забезпечення позову. Також
відповідно до ч. 4 ст. 151 ЦПК України до
заяви про забезпечення позову
додається документ, що підтверджує
сплату судового збору.

Однак в порушення вимог діючого
законодавства позивачем не надано
заяву про забезпечення позову, що
відповідає вимогам ст. ст. 151-153 ЦПК
України, окремим процесуальним
документом, не сплачено судовий збір
відповідно до вимог Закону України
«Про судовий збір» та ст. 151 ЦПК України.

Згідно статті 121 Цивільного
процесуального кодексу України
позовна заява, подана без додержання
вимог, викладених у статті 119 ЦПК
України підлягає залишенню без руху з
наданням строку для усунення
недоліків.

Керуючись статтею 8 Закону України
№3674-VI " Про судовий збір" від 08.07.2011 року,
статтями 79, 82, частиною 1 статті 121 ЦПК
України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні
клопотання ОСОБА_1 про звільнення від
сплати судового збору та про
відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
третя особа, яка не заявляє самостійних
вимог: приватний нотаріус
Кіровоградського міського
нотаріального округу ОСОБА_3, про
визнання правочину недійсним та
відшкодування моральної шкоди -
залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність
виправити зазначені недоліки позовної
заяви, вказані в мотивувальній частині
ухвали у строк - 5 (п»ять) днів з дня
отримання копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що в разі
виконання вимог у встановлений судом
термін, заява буде вважатись поданою в
день першого пред'явлення в суд.

В протилежному випадку заява буде
вважатись неподаною і підлягає
поверненню позивачу.

Ухвалу в частині визначення
розміру судових витрат може бути
оскаржено до апеляційного суду
Кіровоградської області протягом п'яти
днів з дня отримання її копії, шляхом
подання апеляційної скарги через суд
першої інстанції, який ухвалив
оскаржуване судове рішення.

Суддя Кіровського районного суду
м.Кіровограда О. В. Галаган