Справа № 755/2753/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне рішення)

"18" березня 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва в складі:

головуючого судді -
Катющенко В.П.

при секретарі -
Нестеровському Б.Ю.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні, в залі суду, в приміщенні
Дніпровського районного суду м. Києві,
цивільну справу за позовом: ОСОБА_1 до
Київської міської ради про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до
Дніпровського районного суду м. Києва з
позовом, в якому просить суд: визнати
причини пропуску терміну для відкриття
спадщини поважними; визначити йому
додатковий строк у два місяці для
подання заяви про відкриття спадщини, а
саме, ? частки квартири, що знаходиться
за адресою: АДРЕСА_1.

Свої позовні вимоги позивач
обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1
померла його мати, ОСОБА_2 Після її
смерті відкрилась спадщина на все
належне їй майно, в тому числі на ?
частку квартири, що знаходиться за
адресою: АДРЕСА_1. Відповідно до
свідоцтва про право власності від 10
серпня 1994 року, Дарницький
вагоноремонтний завод посвідчує, що
квартира за адресою: АДРЕСА_1, належить
на праві спільної сумісної власності
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в рівних долях. ОСОБА_2
було складено заповіт, за яким все
належне спадкодавцю майно вона
заповіла йому. Маючи намір прийняти
спадщину, 29 листопада 2013 року він
звернувся до Десятої Київської
державної нотаріальної контори. На
підставі його заяви та заповіту ОСОБА_2
було заведено спадкову справу № 927/2013.
Проте, листом від 29 листопада 2013 року за
підписом завідувача 10-ї Київської
нотаріальної контори Довбах Н.П., у
видачі свідоцтва про право на спадщину
йому було відмовлено в зв'язку з
пропуском встановленого
законодавством строку на прийняття
спадщини (шість місяців). При цьому
йому було роз'яснено, що питання про
визначення додаткового строку для
подання заяви може бути вирішено судом.
Однак, вказаний строк для прийняття
спадщини був пропущений ним з поважних
причин. Зокрема: ІНФОРМАЦІЯ_2 померла
його рідна сестра ОСОБА_5, свідоцтво про
смерть № НОМЕР_1 від 13 червня 2013 року.
Оскільки він займався організацією
поховання матері, а згодом і рідної
сестри та зазнав душевних страждань, у
нього не було змоги вчасно звернутись
до нотаріуса для прийняття спадщини.
Також йому не було відомо про обмеження
строку для прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з'явився,
подав до суду заяву, в якій просив суд
розглянути справу у його відсутність,
позовні вимоги підтримує у повному
обсязі, просить позов задовольнити, у
разі неявки в судове засідання
відповідача, проти заочного рішення не
заперечує.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, про день, час та
місце судового розгляду був
повідомлений належним чином.

Відповідно до ст. 224 Цивільного
процесуального кодексу України, у разі
неявки в судове засідання відповідача,
який належним чи ном повідомлений і від
якого не надійшло повідомлення про
причини неявки або якщо зазначені ним
причини визнані неповажними, суд може
ухвалити заочне рішення на підставі
наявних у справі доказів, якщо позивач
не заперечує проти такого вирішення
справи.

За таких обставин, суд вважає за
можливе розглянути справу у
відсутність представника відповідача
та за згодою позивача постановити
заочне рішення.

У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного
процесуального кодексу України, у
зв'язку з неявкою в судове засідання
осіб, які беруть участь у справі,
фіксування судового процесу за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи,
оцінивши наявні в матеріалах справи
докази, приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи,
ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3, батьками
якого записані: ОСОБА_3 ТА ОСОБА_2 (а.с. 5).

Відповідно до свідоцтва про право
власності на житло від 10 серпня 1994 року,
виданого Дарницьким вагоно-ремонтним
заводом, квартира АДРЕСА_2 належить на
праві власності ОСОБА_3 та членам його
сім'ї ОСОБА_2 в рівних долях (а.с.4).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що
підтверджується свідоцтвом смерть
(а.с.10).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу
України, спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу
України, до складу спадщини входять усі
права та обов'язки, що належали
спадкодавцеві на момент відкриття
спадщини і не припинилися внаслідок
його смерті.

За час свого життя, ОСОБА_2 склала 29
жовтня 1999 року заповіт, відповідно до
якого належну їй на праві особистої
власності ? частину квартири АДРЕСА_1
заповіла ОСОБА_1 (а.с. 23 об.).

За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу
України, право на спадкування мають
особи, визначені у заповіті. У разі
відсутності заповіту, визнання його
недійсним, неприйняття спадщини або
відмови від її прийняття спадкоємцями
за заповітом, а також у разі
неохоплення заповітом усієї спадщини
право на спадкування за законом
одержують особи, визначені у статтях
1261-1265 цього Кодексу. Право на
спадкування виникає у день відкриття
спадщини.

29 листопада 2013 року до Десятої
Київської державної нотаріальної
контори звернувся ОСОБА_1 із заявою про
видачу свідоцтва про право на спадщину
(а.с. 20).

Відповідно до листа-відповіді Десятої
Київської державної нотаріальної
контори від 29 листопада 2013 року, ОСОБА_1
було роз'яснено про неможливість
видачі йому свідоцтва про право на
спадщину за законом, оскільки ним було
пропущено шестимісячний строк,
встановлений ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини, а саме: не подано
заяву про прийняття спадщини, що
передбачено ст. 1269 ЦК України, та
відсутні докази про фактичне її
прийняття (а.с.7).

Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу
України, для прийняття спадщини
встановлюється строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу
України, за позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважних причин, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що
позивачем пропущено строк прийняття
спадщини з поважних причин, враховуючи,
що інших спадкоємців майна померлої не
має, остання за життя висловила своє
волевиявлення - розпорядившись
спадщиною, склавши заповіт на ім'я
позивача, а тому вважає за можливе
визначити позивачу додатковий строк
для подання ним заяви про прийняття
спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_2 тривалістю в два місяці з дня
набрання законної сили рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 1216, 1218, 1223, 1270, 1272 Цивільного
кодексу України, ст. ст. 1, 3, 4, 10, 11, 58, 60, 197,
208, 209, 212-215, 218, 224-228, 294 Цивільного
процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради
про визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини -
задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для
подання ним заяви про прийняття
спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_2 тривалістю у два місяці,
починаючи з часу набрання рішенням
законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може
бути подана протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Суддя: