Номер провадження2/754/1940/14
Справа №754/767/14-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
07.04.2014 Деснянський районний суд м. Києва
головуючого суддіСаламон О.Б.за
участі секретаряСкребньової
А.О.розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду у м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_3, яка
діє від свого імені та від імені
неповнолітніх дітей ОСОБА_4, ОСОБА_5 до
ОСОБА_6, третя особа - Комунальне
підприємство „Дирекція з управління
та обслуговування житлового фонду»
Деснянського району м. Києва про
визнання особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_3 звернулася до суду з
вище зазначеним позовом.
Обґрунтовуючи свої вимоги, посилається
на те, що відповідач є її колишнім
чоловіком, з яким у 2008 році вона
розірвала шлюб. Вона та діти є
співвласниками в рівних частках
АДРЕСА_1. В спірній квартирі
зареєстровано чотири особи: вона,
відповідач та їх неповнолітні діти, при
цьому відповідач не проживає в
зазначеній квартирі з 2009 року. Останній
добровільно виселився з квартири,
квартирою з того часу не цікавиться і
участі в її утриманні не несе.
В судовому засіданні позивач
підтримала позовні вимоги в повному
обсязі, посилаючись на обставини,
викладені в позовній заяві, не
заперечувала щодо розгляду справи в
порядку заочного провадження.
Відповідач в суд не з'явився, хоча про
час та місце розгляду справи судом
повідомлявся належним чином, а саме
через оголошення у пресі. Зокрема, як
вбачається з акту, складеного
працівниками ЖЕК - 305, вручити судову
повістку відповідачу неможливо через
відсутність останнього за місцем
проживання. (а.с.30)
Від представника третьої особи КП
„Дирекція» до суду надійшла заява про
розгляд справи за його відсутності та
винесення рішення відповідно до
чинного законодавства.
Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо даних про права та
взаємовідносини сторін, суд вважає
можливим розглянути спір за
відсутності відповідача відповідно до
ст.ст. 224-227 ЦПК України та на підставі
матеріалів справи постановити заочне
рішення, про що не заперечувала
позивач.

Дослідивши матеріали справи,
вислухавши пояснення позивача та
третіх осіб, суд дійшов висновку, що
позов підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Судом встановлено, що згідно з
договором купівлі-продажу від 04.11.1997 р.
та реєстраційної посвідки, право
власності на АДРЕСА_1 зареєстровано за
позивачем та її неповнолітніми дітьми -
ОСОБА_4, ОСОБА_5 в рівних частинах.
(а.с.6-7)

20 травня 2008 року між позивачем та
відповідачем шлюб розірвано, що
підтверджується свідоцтвом про
розірвання шлюбу, виданим ВРАЦС
Деснянського районного управління
юстиції у м. Києві (а.с.8)

Від шлюбу сторони мають дітей - ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до довідки ЖЕКу - 305 від
21.12.2013 року у спірній квартирі
зареєстровані позивач, відповідач, та
їх неповнолітні діти. (а.с.9)

Згідно актами ЖЕК - 305 від 18.12.2013 р. та від
14.03.2014 р. відповідач з заявами про
чинення перешкод в користуванні
АДРЕСА_1, не зверталась.

Відповідач в спірній квартирі не
проживає з 2009 року. Факт непроживання
відповідача на спірній житловій площі
підтверджується актами, складеними
працівниками ЖЕК- 305 від 18.12.2013 р. та
14.03.2014 р, згідно з якими відповідач
зареєстрований, але не проживає в
спірній квартирі з 2009 року по
теперішній час, при цьому судову
повістку вручити неможливо через
відсутність останнього за місцем
проживання. (а.с. 10, 30)

Відповідно до листів ЖЕК - 305 від 04.03.2014
р. та 05.03.2014 р. відповідач з 01.01.2012 р. по
теперішній час з будь-якими заявами та
скаргами не звертався.

п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду
України від 12 квітня 1985 року з
наступними змінами, передбачено, що у
справах про визнання особи такою, що
втратила право користування жилим
приміщенням, необхідно з»ясувати
причини відсутності відповідача понад
встановлені строки, у разі їх
поважності, суд може продовжити
пропущений строк.

Відповідач не звертався до суду з
вимогою про продовження строку на
відсутність у спірній квартирі.

Вище викладені обставини свідчать про
те, що відповідач не проживав у
квартирі за місцем реєстрації без
поважних причин понад рік.

Суду не надані докази, які б свідчили
про те, що відповідач не проживає в
спірній квартирі понад рік з поважних
причин. Він виїхав із спірної квартири
добровільно, ніяких перешкод у
користуванні спірним житлом з боку
позивача та інших власників
відповідачу не чинилося.

Відповідач, не проживаючи у спірній
квартирі після розірвання шлюбу з
позивачем, але залишаючись прописаним
в ній, перешкоджає позивачу в
користуванні власністю, належній їй та
її дітям, оскільки в неї, - позивача по
справі, виникають ускладнення з
розпорядженням майном.

Статтею 405 ЦК України встановлено, що
член сім»ї власника житла втрачає
право на користування цим житлом у разі
відсутності без поважних причин понад
один рік.

Приймаючи до уваги викладене, суд
визнає вимоги позову обґрунтованими та
такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 15, 30, 60, 62, 88, 212 -215, 224 - 233
ЦПК України, ст. ст. 391, 405 ЦК України, суд,
-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що
втратив право користування житловим
приміщенням в АДРЕСА_1.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано протягом десяти днів з
дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржено протягом 10
днів з дня його проголошення до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м. Києва
шляхом подання апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене
відповідачем в апеляційному порядку з
дати постановлення ухвали про
залишення заяви про перегляд заочного
рішення без задоволення.

Суддя Деснянського районного суду м.
Києва О.Б. Саламон