Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 185/3406/14-ц

Провадження № 2-о/185/74/14

15 квітня 2014 року
м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд
Дніпропетровської області у складі
головуючого судді Бабій С.О., при
секретарі Сліпченко С.Г., розглянувши у
відкритому судовому засіданні в залі
Павлоградського міськрайонного суду
цивільну справу за заявою ОСОБА_1,
заінтересовані особи: ОСОБА_2,
Колективне підприємство
"Павлоградське міжміське бюро
технічної інвентаризації" , Відділ
Держземагенства у м.Павлограді
Дніпропетровської області про
встановлення факту , що має юридичне
значення,

В С Т А Н О В И В:

02.04.2014 р. заявник ОСОБА_1 звернувся
до суду із заявою про встановлення
факту належності правовстановлюючого
документу, в якій просив суд встановити
факт належності заявнику договору
купівлі-продажу нерухомого майна, де
по-батькові заявника помилково вказане
як «ОСОБА_1».

В обґрунтування своєї заяви
заявник посилається на те, що він,
ОСОБА_1, народився у м. Павлограді
ІНФОРМАЦІЯ_1., відповідно до паспорту
НОМЕР_1

05.11.1998 р. між ним та заінтересованою
особою у справі ОСОБА_2 було укладено
договір купівлі-продажу нерухомого
майна (земельної ділянки), при цьому у
тексті договору по-батькові заявника
було помилкова вказано як ОСОБА_1. Зі
спливом тривалого часу заявник виявив
наявність помилки, що перешкоджає йому
оформити технічну документацію на
земельну ділянку. Враховуючи наведене,
він змушений звернутися до суду.

В судове засідання заявник не
з'явився, надав суду заяву про розгляд
справи за його відсутності, заяву
підтримує в повному обсязі та просить
суд її задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в
судове засідання не з'явився, про час і
місце розгляду справи повідомлений
належним чином, причини неявки суду не
повідомив.

Представники заінтересованих
осіб КП "Павлоградське міжміське бюро
технічної інвентаризації", Відділу
Держземагенства у м.Павлограді
Дніпропетровської області в судове
засідання не з'явились, надали суду
заяви про розгляд справи за їх
відсутності, при винесенні рішення
покладаються на розсуд суду.

Суд, вивчивши письмові матеріали
справи, вважає, що заява підлягає
задоволенню за наступних підстав.

Так, у судовому засіданні встановлено,
що згідно копії паспорту заявника
НОМЕР_1, виданного 21.07.1997 р.
Павлоградським МВ УМВС України в
Дніпропетровській області, вбачається,
що ім'ям заявника є ОСОБА_1, який із
19.05.1998 р. зареєстрований за адресою
АДРЕСА_1 (а.с.5).

07.11.1998 р. року між заявником та
заінтересованою особою ОСОБА_2, було
укладено договір купівлі-продажу
нерухомого майна - земельної ділянки
площею 0, 0800 га по АДРЕСА_2 (а.с.7-8).
Вказаний договір був зареєстрований на
Павлоградській товарній біржі за
реєстраційним № 11/4-НД. 29.12.1998 КП
«Павлоградське міжміське бюро
технічної інвентаризації» було
зареєстровано право власності
заявника на земельну ділянку, про що
здійснено запис у реєстрову книгу за №
14-11 (а.с.8).

Як вбачається зі змісту досліджуваних
документів, прізвище та ім'я особи, а
саме ОСОБА_1, його місце проживання та
дата народження збігаються, проте
по-батькові заявника вказано замість
«ОСОБА_1», що є вірним, «ОСОБА_1», що є
помилковим.

Так, за правовими позиціями Верховного
Суду України, щодо судової практики
розгляду справ про встановлення
фактів, що мають юридичне значення,
коли громадяни не можуть використати
правовстановлюючі документи, оскільки
зазначені в них прізвище, ім'я, по
батькові, місце чи час народження,
місце проживання не відповідають
записам у паспорті чи свідоцтві про
народження або в інших документах, які
хоч і не посвідчують особу, але є
необхідними для підтвердження певного
права, а установи, які видали ці
документи, не можуть виправити
допущені в них помилки, відповідно до п.
6 ч. 1 ст. 256 ЦПК України громадяни мають
право звернутися до суду із заявою про
встановлення факту належності
правовстановлюючого документа.

Проте сам по собі факт належності
документа не породжує для його
власника жодних прав, юридичне
значення має той факт, що
підтверджується документом. Таким
чином, для заявника важливо не так саме
одержання документа, як оформлення
особистих чи майнових прав, що
випливають із цього факту. Це означає,
що в судовому порядку можна встановити
належність громадянину такого
документа, який є правовстановлюючим.

У зв'язку з вищевказаним, у
заявника виникла потреба звернутися до
суду з заявою про встановлення факту
належності йому договору
купівлі-продажу нерухомого майна.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК
України суд розглядає справи про
встановлення факту належності
правовстановлюючих документів особі,
прізвище, ім'я, по батькові, місце і час
народження якої, що зазначені в
документі, не збігаються з ім'ям, по
батькові, прізвищем, місцем і часом
народження цієї особи, зазначеним у
свідоцтві про народження або в
паспорті.

Враховуючи зазначені вище
обставини та положення закону,
оскільки помилка в написанні
по-батькові заявника договорі
перешкоджає йому реалізувати своє
право власності на земельну ділянку,
суд приходить до висновку, що заява про
встановлення факту належності
правовстановлюючого документа є
обґрунтованою та підлягає задоволенню.

На підставі вищезазначеного, керуючись
ст. ст. 3, 15, 64, 209, 212, 256 - 258, 259 ЦПК України,
суд -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення
факту належності правовстановлюючого
документу - задовольнити.

Встановити факт належності
ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_1, виданий 21.07.1997 р.
Павлоградським МВ УМВС України в
Дніпропетровській області)
правовстановлюючого документа -
договору купівлі-продажу нерухомого
майна, у вигляді земельної ділянки
площею 0, 0800 га, що розташована за
адресою АДРЕСА_2, укладеного з ОСОБА_2 та
зареєстрованого 0 листопада 1998 р.
Павлоградською товарною біржею за
реєстраційним № 11/4-НД та
зареєстрованого Колективним
підприємством «Павлоградське
міжміське бюро технічної
інвентаризації» 29 грудня 1998 року, де
по-батькові ОСОБА_1 помилково вказано
як «ОСОБА_1»

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Дніпропетровської
області через Павлоградський
міськрайонний суд Дніпропетровської
області протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
С. О. Бабій