У х в а л а

Іменем України

"14" травня 2014 р. суддя Дніпровського
районного суду м. Києва БАРТАЩУК Л.П.,
вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до
Першої Київської державної
нотаріальної контори про визнання
права власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и в :

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя
відкриває провадження у цивільній
справі не інакше як на підставі заяви,
поданої і оформленої в порядку,
встановленому ЦПК України.

До Дніпровського районного суду м.
Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до
Першої Київської державної
нотаріальної контори про визнання
права власності на спадкове майно, в
якій позивач просить визнати за нею
право власності на нерухоме майно - 2/3
частини квартири АДРЕСА_1 і зобов»язати
Першу Київську державну нотаріальну
контору видати свідоцтво про право
власності на вказане спадкове майно за
заповітом, тобто, мають місце вимоги
майнового і немайнового характеру.

Відповідно вимог ст. 119 ЦПК України,
позовна заява, зокрема, повинна
містити: найменування суду, до якого
подається позовна заява, ім'я
(найменування) позивача та відповідача
(відповідачів), їх місце проживання або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номер засобів зв'язку, зміст позовних
вимог, ціна позову щодо вимог майнового
характеру, виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої позовні
вимоги, зазначення доказів, що
підтверджують кожну обставину
(посилання на докази), наявність
підстав для звільнення від
доказування, перелік документів, що
подаються до позовної заяви.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до
позовної заяви додаються документи, що
підтверджують сплату позивачем
судового збору.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Закону
України «Про судовий збір» за подання
позовної заяви, що має одночасно
майновий і немайновий характер,
судовий збір сплачується за ставками,
встановленими для позовних заяв
майнового та немайнового характеру.

З документів, доданих до позовної
заяви вбачається, що позивачем
сплачений судовий збір 229 грн. 41 коп.,
при цьому, ціна позову позивачем
взагалі не визначена.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону
України «Про судовий збір», - у разі
якщо судовий збір сплачується за
подання позовної заяви до суду в
розмірі, визначеному з урахуванням
ціни позову, а встановлена при цьому
позивачем ціна позову не відповідає
дійсній вартості спірного майна або
якщо на день подання позову неможливо
встановити точну його ціну, розмір
судового збору попередньо визначає суд
з подальшою сплатою недоплаченої суми
або з поверненням суми переплати
судового збору відповідно до ціни
позову, встановленої судом у процесі
розгляду справи.

Таким чином, якщо позивач
самостійно не визначить ціну позову та
не надасть документи, які дозволять
встановити таку ціну , суд наділений
правом попередньо визначити розмір
судового збору в межах максимальної
ставки, встановленої Законом України
«Про судовий збір» з подальшою сплатою
недоплаченої суми або з поверненням
суми переплати судового збору
відповідно до ціни позову,
встановленої у процесі розгляду
справи.

Вказані вище недоліки позовної
заяви перешкоджають суду відкрити
провадження на підставі поданої
позивачем заяви.

При усуненні вищезазначених недоліків
позовної заяви, позивачу слід звернути
увагу на те, що згідно з ч. 2 ст. 30 ЦПК
України позивачем і відповідачем
можуть бути фізичні і юридичні особа, а
також держава.

Перша Київська державна нотаріальна
контора не є юридичною особою, такою
особою у м. Києві є Головне управління
юстиції у м. Києві.

За змістом ст. 1277 ЦК України право
на спадкування майна отримує
територіальна громада, а не
нотаріальна контора, до якої
звертається з позовом позивач.

Територіальна громада у місті
Києві представлена Київською міською
радою (01044 м. Київ, вул. Хрещатик, 36), яка
не зазначена у позовній заяві, якій не
надано копії позовної заяви з
додатками і процесуальний статус якої
позивачами не визначений.

Посилаючись на те, що спадковим майном
є кооперативна квартира, процесуальний
статус кооперативу, як третьої особи,
позивачем також не визначений.

Закон України «Про державну реєстрацію
прав на нерухоме майно» встановлює
перелік документів, на підставі яких
здійснюється державна реєстрація прав
на нерухоме майно.

Такими документами, серед інших, є
рішення суду про визнання права
власності.

Відповідно, заявивши вимогу про
зобов'язання нотаріальної контори
видати ще і свідоцтво про право
власності на спадкове майно, позивачу
слід обгрунтувати таку вимогу,
посилаючись на конкретну вимогу
закону.

Також, необхідно врахувати, що Державна
реєстраційна служба України є особою,
на права та обов'язки якої може
вплинути рішення суду про визнання
права власності, отже, позивачу слід
визначитися і з її процесуальним
статусом.

Копії позовної заяви і доданих до неї
документів мають бути надані і
кількості осіб, які беруть участь у
справі, - згідно вимог ст.120 ЦПК України.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
викладених в ст. 119, 120 ЦПК України,
постановляє ухвалу, зазначаючи
підстави для залишення позову без руху,
встановлює строк для усунення
недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та
керуючись ст.ст. 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294
ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої
Київської державної нотаріальної
контори про визнання права власності
на спадкове майно - залишити без руху.

Зазначені в ухвалі недоліки мають бути
усунені позивачем протягом 5-ти днів з
дня отримання ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку
невиконання вимог ухвали, позовна
заява буде вважатися неподаною та
повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: