Справа № 149/1001/14-ц
Провадження №2/149/424/14
Номер рядка звіту 38
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
22.05.2014 Хмільницький
міськрайонний суд в складі:
головуючого (ї) судді Войнаревич М. Г.
при секретарі Сіваченко Л. В.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Хмільнику справу за
позовом Хмільницької міської
організації політичної партії
"Всеукраїнське об'єднання "Батьківщина"
до ОСОБА_2 про захист ділової
(громадської, політичної) репутації та
відшкодування моральної шкоди, -
14 квітня 2014 року до Хмільницького
міськрайонного суду Вінницької
області надійшла цивільна справа за
позовом Хмільницької міської
організації політичної партії
"Всеукраїнське об'єднання "Батьківщина"
до ОСОБА_2 про захист ділової
(громадської, політичної) репутації та
відшкодування моральної шкоди. Позивач
просить визнати недостовірною
інформацію про ділову (громадську,
політичну) діяльність Хмільницької
міської організації політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
"Батьківщина", поширену в газеті "Я та
місто" НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_4 в статті
"ІНФОРМАЦІЯ_2". Просить зобов'язати
ОСОБА_2 опублікувати на першій сторінці
газети "Я та місто" великим шрифтом
текст спростування. Просить стягнути з
ОСОБА_2 на користь Хмільницької міської
організації політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
"Батьківщина" моральну шкоду в розмірі
Позивач посилається на те, що в НОМЕР_1
від ІНФОРМАЦІЯ_4 газети "Я та місто",
тиражем 1300 примірників, засновником,
видавцем та редактором якої є ОСОБА_2 в
рубриці "ІНФОРМАЦІЯ_1" опублікована
стаття «"ІНФОРМАЦІЯ_2», авторство якої
не зазначено, стаття підписана лише
загальним визначенням - "Народне віче,
Зміст статті містить відомості, які є
недостовірними, не відповідають
дійсності, підривають ділову
(громадську, політичну) репутацію
Хмільницької міської організації
політичної партії "Всеукраїнського
об'єднання "Батьківщина" та її членів
(представників в органі місцевого
Так, в статті вказано: «Під час
голосування на підрахунку ОСОБА_3 - не
вистачило голосів, як з'ясувалося,
навіть деякі однопартійці з
"Батьківщини" не підтримали його...». Це
не відповідає дійсності, оскільки
депутати - члени Хмільницької міської
організації політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
"Батьківщина" всі підтримали висунуту
кандидатуру ОСОБА_3. Крім того,
голосування за ОСОБА_3 проводилося
таємно, а не відкрито, бюлетені
неіменні, а тому стверджувати, що
ОСОБА_3 не підтримали однопартійці це -
відкрита неправда та брудна
маніпуляція результатом голосування.
Також стаття містить висновок: «Ось
такі в нас представники від
"Батьківщини " і чи варто їх
підтримувати на виборах? Вирішувати
Вам!». Це уже заклик до громадськості
міста та політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
"Батьківщина", а саме членам
Хмільницької міської організації, що
посилюються назвою статті про нібито
об'єднання БЮТ з Партією регіонів. А
також, оскільки в верхньому кутку
статті міститься картинка, на якій
міститься "сердечко" та напис "Блок
Юлії", а вибори, про що згадується в
статті, призначені лише одні - вибори
Президента України, то цей заклик є
також закликом не голосувати на
виборах Президента України за
кандидата від партії "Батьківщина" -
Викладене в статті, направлено проти
партії та її членів та прав і свобод
громадян щодо вільного волевиявлення
на виборах. У зв'язку з цим статтею
принижено ділову (громадську, партійну)
діяльність Хмільницької міської
організація політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
"Батьківщина" та її членів, чим завдано
моральну шкоду. Хмільницька міська
організація партії вимушена
прикладати додаткових зусиль, щоб
роз'яснювати мешканцям міста та району
дійсний стан речей, тобто вчиняти інші
дії щодо своєї реабілітації.
Представник позивача - голова
Хмільницької міської організації
політичної партії "Всеукраїнське
об'єднання "Батьківщина" Зелінський М.З.
позовні вимоги підтримує, просить суд
їх задовольнити. Просить розглянути
справу та прийняти заочне рішення,
оскільки він особисто бачив
відповідача ОСОБА_2 в день судового
розгляду, як той займався своєю
професійною діяльністю.
Представник позивача Хмільницької
міської організації політичної партії
"Всеукраїнське об'єднання "Батьківщина"
адвокат ОСОБА_6 позовні вимоги
підтримує та суду показав, що в газеті
чітко сказано, що під час голосування
за обрання секретарем міської ради
ОСОБА_3 не вистачило голосів, бо його не
підтримали однопартійці з
«Батьківщини». Це є неправдивою
інформацією, оскільки проводилося
таємне голосування і про це ніяк не
можна було дізнатися. Відповідач про це
знав. Також в статті зазначається, що
Партія Регіонів і Батьківщина по
Хмільницькому районі разом, тобто
об'єдналися. Відповідач усвідомлював
недостовірність інформації, знав про
таємність голосування, тобто умисно
вказує на неправдивість інформації.
Він мав умисел щодо того, щоб люди не
голосували за кандидата у Президенти
України - Юлію Тимошенко. Тобто він
зашкодив репутації представництву
партії «Батьківщина» у м. Хмільнику.
Автором статті зазначено «Народне
віче», яке в свою чергу звернулося до ВО
«Батьківщина» з претензіями, що вони
такого листа до газети не направляли.
Отже, відповідач умисно завдав збитків
політичному об'єднанню. Моральна шкода
полягає в тому, що позивач мусив
докласти великих зусиль, щоб уникнути
наслідків цієї статті. Було створено 16
мобільних груп, щодо зменшення шкоди,
завданою статтею. Проти прийняття
заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання
не з'явився, хоча належним чином був
повідомлений про час та місце судового
розгляду даної справи.
Згідно ухвали Хмільницького
міськрайонного суду від 22 квітня 2014
року було відкрито провадження по
даній справі і справу призначено до
судового розгляду на 07 травня 2014 року. 06
травня 2014 року від відповідача
надійшла заява про перенесення
судового розгляду в зв»язку з
редакційним відрядженням, про що суду
були надані підтверджуючі документи.
В судове засідання на 13 травня 2014 року
ОСОБА_2 повторно не з»явився по причині
21 травня 2014 року від ОСОБА_2 надійшла
заява про відкладення судового
розгляду в зв»язку з тим, що він
продовжує хворіти, а також має бажання
укласти угоду з адвокатом для захисту
Оскільки з часу відкриття провадження
по справі пройшов майже місяць і
відповідач по справі мав достатньо
часу, щоб ознайомитись з матеріалами
справи, які окрім того були йому
надіслані разом з позовом, та
скористатись своїм правом на правову
допомогу, також враховуючи те, що
ОСОБА_2 не надано суду будь яких
документів, підтверджуючих його
хворобу, суд розцінює причину неявки
відповідача в судове засідання (втретє)
неповажною, і таким, як умисне
затягування розгляду справи.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК
України, ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі
повторної неявки в судове засідання
відповідача, суд вирішує справу на
підставі наявних у ній даних чи
За таких обставин, оскільки
представники позивача не заперечують
щодо розгляду справи у відсутність
відповідача, то суд визнав за можливе у
відповідності до ст.ст. 224,226 ЦПК України
провести заочний розгляд справи, тобто
розглянути справу у відсутність
Свідок ОСОБА_7 суду показав що коли до
влади прийшов В. Янукович, то ВО
«Батьківщина» дуже сильно перевіряли і
деякі особи покинули партію. Але всі ті
члени, що залишились, зберегли партію
та відстояли свій авторитет. Під час
голосування за обрання секретарем
міської ради ОСОБА_3 - всі члени ВО
«Батьківщина» проголосували за ОСОБА_3,
тобто в статті міститься неправдива
інформація. Вважає, що стаття
неправдива та є замовленою. Наразі, щоб
відновити авторитет ВО «Батьківщина»,
потрібно дуже багато працювати. Було
створено мобільні групи, які досі
працюють та проводять роз'яснювальну
роботу серед населення. Вважає, що
стаття, починаючи від зображення і
назви до останнього слова - наклеп і
Судом встановлено наступне.
Засновником, видавцем та редактором
газети "Я та місто", тираж 1300
примірників, є ОСОБА_2, який
зареєстрований як фізична
особа-підприємець (а.с.9).
В НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_4 газети "Я та
місто", в рубриці "ІНФОРМАЦІЯ_1" на п'ятій
сторінці опублікована стаття
«"ІНФОРМАЦІЯ_2», авторство якої не
зазначено (а.с.8), стаття підписана лише
загальним визначенням - "Народне віче,
Так, в статті вказано: «Під час
голосування на підрахунку ОСОБА_3 - не
вистачило голосів, як з'ясувалося,
навіть деякі однопартійці з
"Батьківщини" не підтримали його...».
Суд вважає дану інформацію
недостовірною, викладеною у формі
фактичного твердження та такою, що
принижує ділову репутацію позивача,
оскільки голосування за обрання
секретарем Хмільницької міської ради
ОСОБА_3 проводилося таємне, бюлетені
були неіменні і стверджувати хто саме
не проголосував за висунуту
кандидатуру не можливо.
Відповідно до п.п.5 п.15 Постанови
Пленуму ВСУ № 1 "Про судову практику у
справах про захист гідності та честі
фізичної особи, а також ділової
репутації фізичної та юридичної особи"
від 27.02.2009 р. (далі Постанова Пленуму ВСУ
№1 від 27.02.2009 р.), недостовірною
вважається інформація, яка не
відповідає дійсності або викладена
неправдиво, тобто містить відомості
про події та явища, яких не існувало
взагалі або які існували, але відомості
про них не відповідають дійсності
(неповні або перекручені).
Також стаття містить висновок: «Ось
такі в нас представники від
"Батьківщини " і чи варто їх
підтримувати на виборах? Вирішувати
Вам!». Та у верхньому кутку статті
міститься картинка, на якій міститься
«сердечко» та напис «Блок Юлії» поряд з
написом «Партія Регіонів».
Позивач стверджує, що даний висновок,
поряд із зазначеною картинкою є
закликом до громадськості міста не
голосувати на виборах за представників
від партії «Батьківщина», зокрема на
виборах Президента України за
кандидата від партії "Батьківщина" -
Юлію Тимошенко. Тобто, в статті
міститься пропаганда, направлена проти
партії, її членів та прав і свобод
громадян щодо вільного волевиявлення
Однак, з таким судженням позивача суд
погодитись не може з наступних підстав.
Відповідно до п.19 Постанови Пленуму ВСУ
№ 1 від 27.02.2009 р. вирішуючи питання про
визнання поширеної інформації
недостовірною, суди повинні визначати
характер такої інформації та
з'ясовувати, чи є вона фактичним
твердженням, чи оціночним судженням.
Відповідно до частини другої статті 47-1
Закону України "Про інформацію"
оціночними судженнями, за винятком
образи чи наклепу, є висловлювання, які
не містять фактичних даних, зокрема
критика, оцінка дій, а також
висловлювання, що не можуть бути
витлумачені як такі, що містять
фактичні дані, з огляду на характер
використання мовних засобів, зокрема
гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні
судження не підлягають спростуванню та
доведенню їх правдивості. Таким чином,
відповідно до статті 277 ЦК України не є
предметом судового захисту оціночні
судження, думки, переконання, критична
оцінка певних фактів і недоліків, які,
будучи вираженням суб'єктивної думки і
поглядів відповідача, не можна
перевірити на предмет їх відповідності
дійсності і спростувати, що відповідає
прецедентній судовій практиці
Європейського суду з прав людини при
тлумаченні положень статті 10
З огляду на викладене суд вважає, що
висловлювання: «Ось такі в нас
представники від "Батьківщини " і чи
варто їх підтримувати на виборах?
Вирішувати Вам!» є оціночним
судженням, а не фактичним твердженням,
оскільки не містить фактичних даних, а
тому не принижує ділову репутацію
З цієї ж підстави, суд не вважає дане
оціночне судження закликом до
громадськості міста та пропагандою не
голосувати на виборах за представників
від партії «Батьківщина», зокрема на
виборах Президента України за
кандидата від партії "Батьківщина" -
Право висловлювати судження, оцінки,
думки гарантовано ст. 34 Конституції
Відповідно до ст. 12 Закону України "Про
політичні партії в Україні" політичним
партіям гарантується свобода
опозиційної діяльності, у тому числі:
можливість викладати публічно і
обстоювати свою позицію з питань
державного і суспільного життя; брати
участь в обговоренні та оприлюднювати
і обгрунтовувати критичну оцінку дій і
рішень органів влади, використовуючи
для цього державні і недержавні засоби
масової інформації в порядку,
встановленому законом.
Зазначене вказує на те, що спірна
інформація є оцінкою дій,
висловлювання у статті не можна
витлумачити як такі, що містять
фактичні дані, оскільки вони не містять
ствердження про порушення позивачем
законодавства чи моральних принципів,
а лише надають можливість читачам
проаналізувати та сприйняти зміст
інформації згідно власних суб'єктивних
переконань. Аналіз змісту статті
говорить про те, що вона направлена не
на приниження честі, гідності чи
ділової репутації позивача, а на
доведення до широкого кола людей
оцінки діяльності Хмільницької
міської організації політичної партії
"Всеукраїнське об'єднання
Оціночні судження, думки та
переконання не є предметом судового
захисту, оскільки, будучи вираженням
суб'єктивної думки й поглядів
відповідача, не можуть бути
перевіреними на предмет відповідності
Вказане право закріплено також у ст. 10
Конвенції про захист прав людини та
основних свобод, яка відповідно до ст. 9
Конституції є складовою частиною
національного законодавства.
Разом із цим Конституцією України
гарантується право на свободу думки і
слова, на вільне вираження своїх
поглядів і переконань.
Кожен має право вільно збирати,
зберігати, використовувати і
поширювати інформацію усно, письмово
або в інший спосіб - на свій вибір.
Здійснення цих прав може бути обмежене
законом в інтересах національної
безпеки, територіальної цілісності або
громадського порядку з метою
запобігання заворушенням чи злочинам,
для охорони здоров'я населення, для
захисту репутації або прав інших людей,
для запобігання розголошенню
інформації, одержаної конфіденційно,
або для підтримання авторитету і
неупередженості правосуддя (ст. 34
Конституції України).
Статтею 10 Конвенції про захист прав
людини і основних свобод,
ратифікованої Україною, передбачено
право кожного на свободу вираження
поглядів. Це право включає свободу
дотримуватися своїх поглядів,
одержувати і передавати інформацію та
ідеї без втручання органів державної
влади і незалежно від кордонів.
За змістом цієї норми свобода слова,
преси, як захисника інтересів
громадськості, критика представників
держави, висловлення своєї думки в
процесі обговорення питань, що
становлять громадський інтерес, є
однією з найважливіших свобод людини.
Втрутитись у процес реалізації цієї
норми національна влада може лише у
випадках, передбачених ч.2 ст.10
Конвенції, зокрема, якщо це передбачено
законом, направлено на захист
репутації або прав інших осіб і є
необхідним у демократичному
Аналіз зазначеного національного
законодавства та ст.10 Конвенції і
практики її застосування свідчить про
те, що межі свободи вираження думок
залежить від їх змісту та від того, чим
займається особа, стосовно якої ці
Право на недоторканість ділової
репутації та честь і гідність
публічної особи підлягають захисту
лише у випадках, коли політичний,
державний або громадський діяч доведе,
що інформація поширена "з явним злим
умислом", тобто з нехтуванням питання
про їх правдивість чи неправдивість, а
не з метою доведення до громадськості
тверджень про наміри і позицію
політичних лідерів, інших публічних
осіб та сформувати про них свою думку.
За правилами ст.ст. 297, 299 ЦК України
кожен має право на повагу до його
гідності та честі, на недоторканість
своєї ділової репутації.
Разом з тим, згідно ст. 1 Закону України
"Про інформацію" під інформацією слід
розуміти документовані або публічно
оголошені відомості про події та явища,
що відбуваються у суспільстві, державі
та навколишньому природному
Додаткові підстави звільнення від
відповідальності засобів масової
інформації та журналістів
визначаються законами України : "Про
друковані засоби масової інформації
(пресу) в Україні", "Про телебачення і
радіомовлення", "Про інформаційні
агентства" та "Про державну підтримку
засобів масової інформації та
соціальний захист журналістів".
Щодо вимоги позивача зобов'язати
ОСОБА_2 опублікувати на першій сторінці
газети "Я та місто" великим шрифтом
текст спростування, то суд прийшов до
наступних висновків.
Відповідно до п. 25 Постанови Пленуму
ВСУ №1 від 27.02.2009р. спростування має
здійснюватися у такий самий спосіб, у
який поширювалася недостовірна
інформація. У разі, якщо спростування
недостовірної інформації неможливо чи
недоцільно здійснити у такий же спосіб,
у який вона була поширена, то воно
повинно проводитись у спосіб,
наближений (адекватний) до способу
поширення, з урахуванням максимальної
ефективності спростування та за умови,
що таке спростування охопить
максимальну кількість осіб, що
сприйняли попередньо поширену
інформацію. Крім того, визначаючи
спосіб спростування відомостей, суд
відповідно до вимог статті 37 Закону
України "Про друковані засоби масової
інформації (пресу) в Україні" та
положень іншого відповідного
законодавства може зобов'язати
редакцію (видавництво) опублікувати
спростування в спеціальній рубриці або
на тій самій шпальті й тим самим
шрифтом, що й спростовуване
повідомлення: у газеті - не пізніше
місяця з дня набрання рішенням
законної сили, в інших періодичних
виданнях - у запланованому найближчому
Спростування повинно бути поміщено під
заголовком "Спростування" на тому ж
місці шпальти, де містилося
повідомлення, яке спростовується.
Обсяг спростування не може більше
ніж удвічі перевищувати обсяг
спростовуваного фрагменту
опублікованого повідомлення або
Отже, суд вважає за можливе в цій
частині позов задовольнити частково та
зобов'язати відповідача опублікувати
текст спростування на тій самій
шпальті й тим самим шрифтом, що й
спростовуване повідомлення.
Що ж до вимоги позивача стягнути з
ОСОБА_2 на користь Хмільницької міської
організації політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
"Батьківщина" моральну шкоду в розмірі
Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму
ВСУ №4 від 31.03.95 р. «Про судову практику
в справах про відшкодування моральної
(немайнової) шкоди», при вирішенні
спорів про відшкодування моральної
шкоди, заподіяної особі поширенням
відомостей, які не відповідають
дійсності і порочать її честь, гідність
та ділову репутацію судам слід мати на
увазі, що у справах про спростування
відомостей, поширених засобами масової
інформації (в пресі, по радіо і
телебаченню), як відповідачі до участі
притягаються автор, орган засобу
масової інформації, що їх поширив, а у
передбачених законом випадках, і
відповідна службова особа цього
органу, які й несуть обов'язок по
відшкодуванню заподіяної моральної
шкоди відповідно до ступеня вини
кожного з них. В разі, коли орган
масової інформації не називає автора,
суд виходить з того, що вину за
поширення зазначених відомостей цей
Оскільки 01.04.2014 року ГО "Народне віче"
своєю статтею в Інтернет мережі
спростувало інформацію про те, що
автором спірної статті була їхня
громадська організація (а.с.10), а
відповідач ОСОБА_2 не довів
зворотнього, суд вважає, що вину за
поширення зазначених відомостей
відповідач взяв на себе.
Розмір моральної шкоди позивач мотивує
тим, що пропаганда, викладена в статті,
направлена проти партії та її членів та
прав і свобод громадян щодо вільного
волевиявлення на виборах. У зв'язку з
цим статтею принижено ділову
(громадську, партійну) діяльність
Хмільницької міської організації
політичної партії "Всеукраїнського
об'єднання "Батьківщина" та її членів,
чим завдано моральну шкоду.
Хмільницька міська організація партії
вимушена прикладати додаткових зусиль,
щоб роз'яснювати мешканцям міста та
району дійсний стан речей, тобто
вчиняти інші дії щодо своєї
реабілітації. Зокрема, було створено 16
мобільних груп, які досі працюють та
проводять роз'яснювальну роботу серед
Зважаючи на те, що суд визнає лише
частину інформації, зазначеної в
статті недостовірною (висловлювання:
«Під час голосування на підрахунку
ОСОБА_3 - не вистачило голосів, як
з'ясувалося, навіть деякі однопартійці
з "Батьківщини" не підтримали його...»),
що в свою чергу значно знижує величину
моральних страждань позивача, вимога
про відшкодування моральної шкоди
підлягає задоволенню частково.
Згідно ч.1 ст. 11 ЦПК України суд
розглядає цивільні справи не інакше, як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, поданим відповідно цього кодексу,
в межах заявлених ними вимог і на
підставі доказів сторін та інших осіб,
які беруть участь у справі.
Відповідно ч.3 ст. 10 ЦПК України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень, надавши
докази у відповідності до ст. 60 ЦПК.
Враховуючи вищенаведені обставини, суд
приходить до висновку про часткове
задоволення позовних вимог в частині
стягнення з ОСОБА_2 на користь
Хмільницької міської організації
політичної партії "Всеукраїнського
об'єднання "Батьківщина" моральної
Судові витрати по справі підлягають
стягненню з відповідача на користь
позивача пропорційно до розміру
задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 11, 60, 88, 209, 212, 213, 215, 218, 224, 226 ЦПК
Україна, суд, -
Позовні вимоги Хмільницької міської
організації політичної партії
"Всеукраїнське об'єднання "Батьківщина"
до ОСОБА_2 про спростування
недостовірної інформації, захист
ділової (громадської, політичної)
репутації та відшкодування моральної
шкоди задовольнити частково.
Визнати недостовірною частину
інформацію «Під час голосування на
підрахунку ОСОБА_3 - не вистачило
голосів, як з'ясувалося, навіть деякі
однопартійці з "Батьківщини" не
підтримали його...»), поширену в газеті
"Я та місто" НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_4 в
статті "ІНФОРМАЦІЯ_2" та такою, яка
порочить ділову (громадську, політичну)
репутацію Хмільницької міської
організації політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
Зобов'язати ОСОБА_2, на тій самій полосі,
у тій же рубриці і тим самим шрифтом не
пізніше місяця з дня набрання рішенням
законної сили, опублікувати в газеті "Я
та місто" наступний текст спростування:
„В газеті "Я та місто" НОМЕР_1 від
ІНФОРМАЦІЯ_4 в статті «"ІНФОРМАЦІЯ_2»
опублікована частина інформації, що не
відповідає дійсності «Під час
голосування на підрахунку ОСОБА_3 - не
вистачило голосів, як з'ясувалося,
навіть деякі однопартійці з
"Батьківщини" не підтримали його...»),
яка порочить ділову (громадську,
політичну) репутацію Хмільницької
міської організації політичної партії
"Всеукраїнського об'єднання
Стягнути з ОСОБА_2, (АДРЕСА_1) на користь
Хмільницької міської організації
політичної партії "Всеукраїнського
об'єднання "Батьківщина" (вул. Леніна,54
моральну шкоду в розмірі 1000 грн.
Відповідно до ст. 4 ч. 2 п. 1.6 Закону
України "Про судовий збір" стягнути
ОСОБА_2 пропорційно до розміру
задоволених позовних вимог 243 гривень 60
коп. судового збору на користь
Хмільницької міської організації
політичної партії "Всеукраїнського
об'єднання "Батьківщина".
В решті позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
Заяву про перегляд заочного рішення
може бути подано протягом десяти днів з
дня отримання його копії.
Позивачем рішення суду може бути
оскаржене до апеляційного суду
Вінницької області через Хмільницький
міськрайонний суд шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня проголошення рішення.
Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя
Войнаревич М. Г.