Справа № 456/1350/14-ц
Провадження № 2/456/1028/2014
РІШЕННЯ

іменем України

(ЗАОЧНЕ)

08 травня 2014 року Стрийський
міськрайонний суд Львівської області в
складі:

головуючого - судді
Микитчина І. М.

при секретарі
Свержинській І.Я.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Стрию справу за
позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету
Стрийської міської ради про визнання
права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ :

позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з
позовною заявою до виконавчого
комітету Стрийської міської ради про
визнання права власності на ? частину
квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування
за законом після смерті його діда
ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

В обгрунтування позовних вимог
покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року
померла ОСОБА_3 яка являлась матір»ю
ОСОБА_1. Після її смерті відкрилась
спадщина на належне їй майно, а саме: 1/2
частина квартири АДРЕСА_1. 25 червня 2001
року згідно свідоцтва про право на
спадщину за законом ОСОБА_1 та його дідо
ОСОБА_2 прийняли спадщину в рівних
частинах спадкового майна яке
складається з 1/2 частини квартири
АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер дідо позивача
ОСОБА_2. Після його смерті відкрилась
спадщина на належне йому майно, а саме:
1/4 частина квартири АДРЕСА_1.

У відповідності до ч.1 ст.1258 ЦК України
спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово.

За життя дідо ОСОБА_4 заповіту не склав.
У разі відсутності заповіту, а також у
разі не охоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують особи першої-п'ятої
черг спадкування (ч.2 ст.1223 ЦК України).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу
право на спадкування за законом мають
діти спадкодавця, у тому числі зачаті
за життя спадкодавця та народженні
після його смерті, той з подружжя, який
його пережив, та батьки.

Спадкоємці першої черги відсутні,
оскільки дружина та дочка спадкодавця
померли, а інших спадкоємців першої
черги немає.

Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу
спадкування за законом мають рідні
брати та сестри спадкодавця, його баба
та дід як з боку батька, так і з боку
матері.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України він як
онук являється єдиним спадкоємцем
другої черги, оскільки інші спадкоємці
другої черги відсутні.

В березні 2014 року він звернувся до
приватного нотаріуса Стрийського
районного нотаріального округу ОСОБА_5
з заявою про видачу свідоцтва про право
на спадщину після смерті діда ОСОБА_2 10
березня 2014 року приватним нотаріусом
Стрийського районного нотаріального
округу ОСОБА_5 надано повідомлення про
те, що видати свідоцтво про право на
спадщину за законом після смерті
ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року є
неможливим, оскільки відсутній
правовстановлюючий документ на
нерухоме майно на ім»я спадкодавця.

Правовстановлюючий документ на 1/4
частину квартири АДРЕСА_1 на ім»я діда
позивача ОСОБА_2 був втрачений.
Позивачем було виготовлено дублікат
свідоцтва про право на спадщину за
законом, однак зареєструвати його за
померлим являється неможливим, тому на
підставі такого документу неможливо
вчинити будь-яких цивільно-правових
угод чи прийняти спадщину. Оскільки
неможливо прийняти спадщину в
нотаріальному порядку, тому нотаріус
порадив звернутись до суду із позовом
про визнання права власності на
спадкове майно.

Позивач фактично користується
спадковим майном. Утримує в належному
стані квартиру, оплачує комунальні
послуги. Відсутність
правовстановлюючих документів
унеможливлює прийняття спадщини в
нотаріальному порядку, тому він
змушений звертатись до суду з позовом
про визнання права власності на
спадкове майно.

В судовому засіданні представник
позивача ОСОБА_6 підтримав позовні
вимоги, покликаючись на викладені в
позовній заяві обставини.

Відповідач, будучи належним чином
повідомлений про час і місце судового
розгляду, на виклик суду не з'явився,
про причину неявки не повідомив, тому
суд відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України
розглянув справу заочно за його
відсутності на підставі наявних у ній
доказів.

Заслухавши пояснення позивача,
перевіривши матеріали справи, суд
вважає, що уточнений позов підлягає до
задоволення, оскільки в справі
достатньо матеріалів про права та
взаємовідносини сторін, ухваливши
заочне рішення.

В судовому засіданні встановлено, що
згідно з свідоцтвом про право
власності на квартиру від 28 травня 1996
року власниками квартири АДРЕСА_1 по на
праві спільної часткової власності
були ОСОБА_3 та ОСОБА_1

Згідно з свідоцтвом про смерть серії
НОМЕР_1 від 22.12.2000 року, ІНФОРМАЦІЯ_2
року померла ОСОБА_3.

Згідно свідоцтва про народження серія
НОМЕР_2 від 28.03.1990 року ОСОБА_3 була
матір»ю ОСОБА_1

Згідно з свідоцтвом про право на
спадщину за законом від 25 червня 2001
року ОСОБА_1 та його дідо ОСОБА_2
прийняли спадщину в рівних частинах
спадкового майна яке складається з 1/2
частини квартири АДРЕСА_1.

Згідно з свідоцтвом про смерть серії
НОМЕР_3 від 06. року ІНФОРМАЦІЯ_1
року помер ОСОБА_2

Після його смерті відкрилась спадщина
на належне йому майно, а саме: 1/4 частина
квартири АДРЕСА_1.

У відповідності до ч.1 ст.1258 ЦК України
спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово.

Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу
спадкування за законом мають рідні
брати та сестри спадкодавця, його баба
та дід як з боку батька, так і з боку
матері.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України
- спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом шести місяців,
він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 2 ст. 1274 ЦК України
- спадкоємець за законом має право
відмовитися від прийняття спадщини на
користь будь-кого із спадкоємців за
законом незалежно від черги.

Таким чином, суд вважає, що за позивачем
слід визнати право власності на ?
частину спірної квартири після смерті
ОСОБА_2

Керуючись ст. ст. 10, 60, 212, 213, 215
ЦПК України, ст., ст. 1216, 1258, 1261, 1268, 1270, 1274,
1275, 1296 Цивільного кодексу України, суд

ВИРІШИВ :

позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на ?
частину квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за законом після смерті
його діда ОСОБА_2, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Львівської області
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Головуючий-суддя І. М.
Микитчин