Справа №359/2012/14-Ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2014 року Бориспільський
міськрайонний суд Київської області в
складі:

головуючої судді Саган В.М.

при секретарі Макода Ю.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні м. Борисполя цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з
позовом до ОСОБА_2 в якому просить
визначити їй додатковий строк для
прийняття спадщини вказуючи, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько сторін
ОСОБА_3. Після його смерті все майно
успадкувала мати сторін ОСОБА_6, яка
встигла за життя оформити на себе право
власності на домоволодіння. Земельна
ділянка, яка розташована за адресою
АДРЕСА_1 залишилась не оформленою.

Представник позивача в судовому
засіданні позов підтримав вказуючи, що
для оформлення права спадкування на
земельну ділянку по АДРЕСА_1 необхідно
визначити додатковий строк позивачці
для прийняття спадщини.

Представник відповідача позов не
визнав та просив відмовити в
задоволенні позову за його
недоведеністю.

Суд, вислухавши представників сторін,
дослідивши матеріали справи знаходить,
що позов задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Як пояснив представник позивача на
день відкриття спадщини після ОСОБА_3
до спадкоємців першої черги
відносилась ОСОБА_6(жінка), ОСОБА_2 (син),
ОСОБА_1 (донька). Вразі прийняття
спадщини всіма спадкоємцями першої
черги земельна ділянка, яка
відносилась до спадкового майна мала
бути поділена на три частки, які
підлягали окремій державній
реєстрації та була необхідність
виготовлення для цього значної
кількості землевпорядної
документації. Крім того, серед
спадкоємців була жінка спадкодавця,
мати позивача, яка на той час була в
похилому віці і оформляти спадщину на
когось іншого, ніж на матір, було по
сімейному не етично, тому була
досягнута домовленість про оформлення
спадщини ОСОБА_6, а питання поділу
спадщини між братом та сестрою було
залишено наступної можливості
спадкування, після чого домовленості
між позивачем та відповідачем були не
дотримані, декілька разів мінялись
норми законів які регулюють порядок
реєстрації права власності на земельну
ділянку, тривалий час між сторонами
існував спір, який вирішувався судами
після завершення яких право власності
на спірну земельну ділянку за живими
спадкоємцями не зареєстровано, тому
виникла необхідність для визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

Згідно ст. 10, 60 ЦПК України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог або заперечень.

Враховуючи, що представник позивача в
судовому засіданні не довів позовні
вимоги та не вказав причини пропуску
строку звернення для прийняття
спадщини, які могли бути визнані
поважними, суд знаходить необхідним
відмовити в задоволенні позову.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10,11,60, 88,197, 212-215 ЦПК України, ст.1272
ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до
апеляційного суду Київської області
через Бориспільський міськрайонний
суд протягом 10 днів з дня його
проголошення.

Суддя: