Провадження № 2/641/248/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2014 року

Комінтернівський районний суд м.
Харкова у складі:

головуючого судді Ященко С.О.,

при секретарі судового засідання
Ємельяненко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні
Комінтернівського районного суду м.
Харкова цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

треті особи: ОСОБА_3, Управління служб у
справах дітей Департаменту праці та
соціальної політики ХМР, Служба у
справах дітей Комінтернівського
району Управління служб у справах
дітей Департаменту праці та соціальної
політики ХМР

про усунення перешкод у здійсненні
права на участь у вихованні дитини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до
ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_3, Управління
служб у справах дітей Департаменту
праці та соціальної політики ХМР,
Служба у справах дітей
Комінтернівського районного
Управління служб у справах дітей
Департаменту праці та соціальної
політики ХМР, в якому з урахуванням
уточнень просить усунути перешкоди у
здійсненні її прав щодо участі у
спілкуванні та вихованні її онука,
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1; визначити спосіб
її участі у спілкуванні та вихованні з
онуком, ОСОБА_5, а саме можливості
побачення онука у дитячому закладі та
спілкування з ним за межами закладу
щопонеділка з 15-00 до 19-00, за місцем її
проживання (та за місцем реєстрації
доньки та онука - в квартирі АДРЕСА_1)
один раз на місяць, у вихідний день, з
10-00 до 17-00, в літній час до 19-00.

В обґрунтування позовних вимог
посилається на те, що її рідна донька -
ОСОБА_2 має сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Місце проживання доньки та онука
зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1, де
фактично мешкає і позивач разом з іншою
донькою.

Фактично відповідач ОСОБА_2 після
народження дитини мешкала разом зі
своїм чоловіком ОСОБА_3 за адресою:
АДРЕСА_3. Позивач постійно і
безперешкодно відвідувала онука,
приймала участь у його вихованні.

Після розірвання шлюбу з ОСОБА_3 у
вересні 2013 року, її донька ОСОБА_2 стала
проживати з іншим чоловіком та його
ріднею за адресою: АДРЕСА_2, забрала з
собою й онука ОСОБА_5, заборонивши
спілкування з ним.

З того часу ані в дитячому садку № 375,
який відвідує ОСОБА_5, ані за місцем
його теперішнього проживання за
адресою: АДРЕСА_2, ані за місцем його
реєстрації за адресою: АДРЕСА_1, позивач
не має змоги зустрітися та
спілкуватися з дитиною. На всі її
спроби спілкування представниками
дитячого садка або безпосередньо
відповідачем та членами її нової
родини викликались правоохоронні
органи.

З огляду на зазначене, вона звернулась
з позовом до суду.

У судовому засіданні позивач свої
вимоги підтримала у повному обсязі,
просить їх задовольнити та надати їй
можливість брати участь у вихованні та
спілкування з онуком одного разу на
тиждень у дитячому садочку, та одного
разу на місяць за її місцем проживання.

Відповідач надала заперечення на
позов, в яких просить в задоволенні
позову відмовити.

Доводи своїх заперечень обґрунтовує
тим, що посилання позивача на те, що
вона постійно приймала участь у
спілкуванні та вихованні її сина є
необґрунтованими, оскільки вона
відвідувала дитину не більше одного
разу на місяць, ОСОБА_5 ніколи не
залишався з нею наодинці. Після того, як
вона вимушена була залишити дитину з
колишнім чоловіком, ОСОБА_1 ніколи не
підтримувала її, робила все, щоб їй не
віддали дитину. Відібравши дитину
згідно рішення суду, вона стала
проживати у цивільному шлюбі з
чоловіком та його батьками, які
підтримують її та дитину. Рідна ж
бабуся ОСОБА_1, з'являючись кожного разу
для спілкування з онуком, провокувала
скандал, викликала міліцію.

У судовому засіданні відповідач
зазначила, що під час розгляду справи в
суді нею вже надавалась можливість
позивачеві у спілкуванні з онуком,
дитина відвідувала бабусю, залишалася
з нею наодинці, тому вона не заперечує
проти зустрічей бабусі з онуком у
першу неділю кожного місяця з 9-00 до 13-00
виключно в її присутності.

Третя особа - ОСОБА_3 у судовому
засіданні пояснив, що не заперечує
проти позовних вимог ОСОБА_1 Зазначає,
що протягом тривалого часу син ОСОБА_5
проживав з ним та його матір'ю. Позивач
всіляко опікувалась онуком, купляла
йому одяг, іграшки, їжу. Однак після
того, як відповідач забрала дитину до
себе, спілкування з онуком припинилось.

Третьою особою - Управлінням служб у
справах дітей Департаменту праці та
соціальної політики ХМР надано
висновок про визначення порядку участі
ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з
онуком, ОСОБА_5 Згідно зазначеного
висновку № 95 від 17.02.2014 року Управління
служб у справах дітей Департаменту
праці та соціальної політики ХМР, як
представник органу опіки та
піклування, вважає за недоцільне
встановлення порядку участі ОСОБА_1 у
вихованні та спілкуванні з малолітнім
онуком, ОСОБА_5

У судовому засіданні представник
третьої особи ОСОБА_8 пояснила, що під
час розгляду питання була проведена
психологічна діагностика малолітнього
ОСОБА_5. Під час тестування з'ясовано, що
соціальне та сімейне оточення дитина
сприймає позитивно, відсутність
спілкування з бабусею не є
психотравмуючим фактом для ОСОБА_5,
емоційний зв'язок з нею порушений, що
викликає у хлопчика почутті тревоги,
нестабільності, подавленості. Бабуся
ОСОБА_1 не відіграє своєї
соціально-значимої ролі в його житті та
не асоціюється з поняттям дома та сім'ї.

Представник третьої особи Служби у
справах дітей Комінтернівського
району у судове засідання не з'явився,
про дату, час і місце розгляду справи
повідомлений у встановленому законом
порядку.

Розглянувши матеріали справи,
дослідивши надані докази в їх
сукупності, суд прийшов до висновку про
наявність підстав для часткового
задоволення позовних вимог з огляду на
наступне.

Як вбачається з матеріалів справи,
ОСОБА_1 (позивач) є матір'ю ОСОБА_2
(відповідач), що підтверджується
відповідним свідоцтвом про народження
серія НОМЕР_1.

20.11.2009 року ОСОБА_2 (відповідач) та
ОСОБА_3 (третя особа) у Фрунзенському
відділі державної реєстрації актів
цивільного стану реєстраційної служби
ХМУЮ зареєстрували шлюб, про що вчинено
актовий запис № 506.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у подружжя народилась
дитина - ОСОБА_5.

Рішенням Фрунзенського районного суду
м. Харкова від 14.08.2013 року шлюб між
відповідачем та третьою особою
розірвано.

Крім того, рішенням Фрунзенського
районного суду м. Харкова від 06.08.2013
року, залишеним без змін ухвалою
апеляційного суду Харківської області
від 02.09.2013 року, визначено постійне
місце проживання малолітньої дитини -
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, з його матір'ю
ОСОБА_2.

З довідки з місця проживання про склад
сім'ї та прописку, наданої Дільницею №
20 КП «Жилкомсервіс» 08.10.2013 року,
вбачається, що ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_2
(відповідач) та малолітній ОСОБА_5
зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1.

Декларація прав дитини, проголошена
Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада
1959 року, як принципове положення
визначила, що дитина повинна зростати в
умовах турботи.

Відповідно до ст.18 Конвенції про права
дитини, батьки несуть основну
відповідальність за виховання дитини.
Найкращі інтереси дитини є предметом
їх основного піклування.

Частиною 1 ст. 150 СК України визначено,
що батьки зобов'язані виховувати
дитину в дусі поваги до прав та свобод
інших людей, любові до своєї сім'ї та
родини.

Згідно статті 257 СК України баба, дід,
прабаба, прадід мають право
спілкуватися зі своїми онуками,
правнуками, брати участь у їх
вихованні. Батьки чи інші особи, з якими
проживає дитина, не мають права
перешкоджати у здійсненні бабою, дідом,
прабабою, прадідом своїх прав щодо
виховання внуків, правнуків. Якщо такі
перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба,
прадід мають право на звернення до суду
з позовом про їх усунення.

Відповідно до ст. 263 СК України спір
щодо участі баби та діда у вихованні
дитини вирішується судом відповідно до
ст. 159 СК України.

Згідно ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає
способи участі одного з батьків у
вихованні дитини (періодичні чи
систематичні побачення, можливість
спільного відпочинку, відвідування
дитиною місця його проживання тощо),
місце та час їхнього спілкування.

В окремих випадках, якщо це викликано
інтересами дитини, суд може обумовити
побачення з дитиною присутністю іншої
особи.

Під час вирішення спору щодо участі
одного з батьків у вихованні дитини
береться до уваги ставлення батьків до
виконання своїх обов'язків, особиста
прихильність дитини до кожного з них,
вік дитини, стан її здоров'я та інші
обставини, що мають істотне значення, в
тому числі стан психічного здоров'я
одного з батьків, зловживання ним
алкогольними напоями або наркотичними
засобами.

У відповідності до ст. 57 ЦПК України
доказами є будь-які фактичні дані, на
підставі яких суд встановлює наявність
або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
сторін, та інших обставин, які мають
значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі
пояснень сторін, третіх осіб, їхніх
представників, допитаних як свідків,
показань свідків, письмових доказів,
речових доказів, зокрема звуко- і
відеозаписів, висновків експертів.

Статтями 58, 59 ЦПК України визначено, що
належними є докази, які містять
інформацію щодо предмета доказування.
Обставини справи, які за законом мають
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування.

В обґрунтування можливості брати
участь у вихованні та спілкування з
онуком ОСОБА_5 позивачем до матеріалів
справи надано: медичну довідку про
проходження обов'язкових попереднього
та періодичного психіатричних оглядів
№ 035570 від 17.03.2014 року, сертифікат про
проходження профілактичного огляду №
820304 від 17.03.2014 року, довідку про
результати флюорографії органів
грудної клітини від 03.03.2014 року, довідку
лікаря-терапевта про епідеміологічне
оточення.

Крім того, за заявою позивача Службою у
справах дітей Комінтернівського
району проведено обстеження умов
проживання ОСОБА_1

Згідно акту обстеження умов
проживання, складеного 14.03.2014 року,
комісією у складі: зав.сектором ССД
Келчевською І.І., головний спеціаліст
ССД Коломійцев С.О. проведено
обстеження умов проживання за адресою:
АДРЕСА_1. Зазначено, що умови проживання
задовільні, в кімнаті шафа для речей,
телевізор, стінка меблева, розкладний
диван, канапе, журнальний стіл. Для
виховання, розвитку та проживання
дитини створено такі умови: для дитини
створено місце для відпочинку - канапе,
є іграшки, постільна білизна, кухонні
прилади. За результатами бесіди
членами комісії встановлено, що бабуся
бажає брати участь у вихованні онука.

Ухвалою суду від 26.02.2014 року за
клопотанням відповідача у ДІМ
Комінтернівського РВ ХМУ ГУМВС України
в Харківській області витребувано
характеристику на ОСОБА_1 та відомості
щодо звернень громадян відносно ОСОБА_1

Згідно наданої характеристики на
громадянку ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, ДІМ
Комінтернівського РВ ХМУ ГУМВС України
в Харківській області Кривошия І.В.
повідомлено, що за час мешкання за
адресою: АДРЕСА_1, до Комінтернівського
РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській
області неодноразово зверталась з
заявами ОСОБА_7 щодо ОСОБА_1, яка
постійно вчиняє сварки у родині. Скарг
зі сторони сусідів та мешканців
будинку відносно ОСОБА_1 не поступало.
Спиртними напоями ОСОБА_1 не зловживає,
наркотичну речовину не вживає,
скандалів з мешканцями будинку не
вчиняє, громадський порядок не порушує.

При цьому, допитана у судовому
засіданні у якості свідка ОСОБА_7 -
матір позивача та бабуся відповідача,
пояснила, що вона проживає за адресою:
АДРЕСА_1. Квартира двокімнатна, одну
кімнату займає вона, іншу - ОСОБА_1 та її
молодша донька. Між ними встановлено
порядок користування кімнатами,
розподілено особові рахунки, доступу
до кімнат одна одної вони не мають.
ОСОБА_1 погано ставиться до своєї
старшої доньки ОСОБА_2, ніколи не
приділяла їй достатньо уваги, коли
ОСОБА_2 пішла від свого чоловіка, то
змушена була проживати у неї на дачі,
оскільки мати не пускала її додому. Чи
створені умови у кімнаті її дочки для
перебування онука вона не знає,
оскільки не має доступу до її кімнати.

З урахуванням системного аналізу
зазначених вище норм та матеріалів
справи, суд вважає, що позивач згідно
ст. 257 СК України має право на
спілкування зі своїм онуком ОСОБА_5, та
дійшов висновку про необхідність
усунення ОСОБА_1 перешкод у спілкуванні
та вихованні з її онуком, ОСОБА_5,
ІНФОРМАЦІЯ_1, визначивши дні та години
спілкування з онуком.

При цьому суд критично оцінює висновок
№ 95 від 17.02.2014 року Управління служб у
справах дітей Департаменту праці та
соціальної політики ХМР, яким орган
опіки та піклування вважає за
недоцільне встановлення порядку
участі ОСОБА_1 у вихованні та
спілкуванні з малолітнім онуком,
ОСОБА_5, оскільки згідно ч. 5 ст. 19 СК
України орган опіки та піклування
подає суду письмовий висновок щодо
розв'язання спору на підставі
відомостей, одержаних у результаті
обстеження умов проживання дитини,
батьків, інших осіб, які бажають
проживати з дитиною, брати участь у її
вихованні, а також на підставі інших
документів, які стосуються справи. Суд
може не погодитися з висновком органу
опіки та піклування, якщо він є
недостатньо обґрунтованим, суперечить
інтересам дитини.

Як вбачається з висновку № 95 від 17.02.2014
року, рішення прийнято за наслідками
проведеної психологічної діагностики
малолітнього ОСОБА_5. При цьому
відсутні посилання на врахування думки
батьків щодо можливості участі бабусі
у спілкуванні з онуком, результати
обстеження умов проживання тощо. Крім
того, зазначене порушує право
малолітньої особи на спілкування з
членами своєї родини.

Визначаючи дні та години спілкування з
онуком, суд враховує наступне.

Позивач просить надати можливість
побачення онука у дитячому закладі та
спілкування з ним за межами закладу
щопонеділка з 15-00 до 19-00, за місцем її
проживання (та за місцем реєстрації
доньки та онука - в квартирі АДРЕСА_1)
один раз на місяць, у вихідний день, з
10-00 до 17-00, в літній час до 19-00.

Матір малолітнього ОСОБА_5 не заперечує
проти зустрічей бабусі з онуком у
першу неділю кожного місяця з 9-00 до 13-00
виключно в її присутності.

Батько малолітньої дитини - ОСОБА_3
підтримує позицію бабусі.

Як вбачається з довідки № 77 від 26.03.2014
року, наданої КЗ «ДНЗ (ясла-садок) № 375
Харківської міської ради» ОСОБА_5
відвідує садок № 375 з 09.09.2013 року і по
теперішній час. Згідно розподілу часу
на процеси життєдіяльності дітей
четвертого року життя групи № 12 у КЗ
«ДНЗ (ясла-садок) № 375 Харківської
міської ради» діти перебувають у
садочку з 8-00 до 17-00.

З огляду на викладене, спілкування
бабусі з онуком щопонеділка з 15-00 до 17-00
не є можливим, оскільки буде порушувати
порядок перебування дитини у
дошкільному навчальному закладі.

Таким чином, суд вважає за можливе
визначити час спілкування бабусі з
онуком у понеділок з 17-00 до 19-00.

При цьому, суд вважає обгрунтованими
доводи позивача про необхідність
спілкування з онуком не рідше, ніж раз
на тиждень (щопонеділка), оскільки онук
є малолітнім (4 роки).

Відповідач не заперечує проти
спілкуванні бабусі з онуком один раз на
місяць у неділю з 9-00 до 13-00, у судовому
засіданні зазначила, що згідно
розпорядку дня у вихідні з 12-00 до 15-00
триває денний сон її сина ОСОБА_5, тому
суд вважає за доцільне встановити часи
спілкування онука з бабусею - кожну
другу неділю місяця з 10-00 до 17-00 години.

З довідки з місця проживання про склад
сім'ї та прописку, наданої Дільницею №
20 КП «Жилкомсервіс» 08.10.2013 року,
вбачається, що ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_2
(відповідач) та малолітній ОСОБА_5
зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно акту обстеження умов
проживання, складеного 14.03.2014 року,
комісією у складі: зав.сектором ССД
Келчевською І.І., головний спеціаліст
ССД Коломійцев С.О., зазначено, що умови
проживання за адресою: АДРЕСА_1,
задовільні, в кімнаті для виховання,
розвитку та проживання дитини створено
такі умови: для дитини створено місце
для відпочинку - канапе, є іграшки,
постільна білизна, кухонні прилади.

У судовому засіданні відповідач
зазначила, що під час розгляду справи в
суді нею вже надавалась можливість
позивачеві у спілкуванні з онуком,
дитина відвідувала бабусю, залишалася
з нею наодинці, з огляду на що суд
вважає за доцільне надати можливість
перебування дитини по місцю проживання
бабусі за адресою: АДРЕСА_1.

Таким чином, суд вважає за можливе
встановити наступні дні та години
спілкування з онуком: щопонеділка з 17-00
до 19-00 години, кожну другу неділю місяця
з 10-00 до 17-00 години з правом перебування
дитини по місцю проживання бабусі за
адресою: АДРЕСА_1, виїздом в місця
громадського відпочинку.

Щодо обов'язкової участі відповідача
під час спілкуванні бабусі з онуком,
суд зазначає, що з матеріалів справи
вбачається, що між матір'ю та донькою
склались неприязні стосунки, що
зумовлює конфліктну ситуацію між ними,
приводить до суперечок, а тому
негативно впливає на психіку
малолітньої дитини та її розвиток, в
тому числі формує негативне уявлення
про взаємовідносини в сім'ї.

З урахуванням викладеного, позовні
вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому
задоволенню.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 209, 212, 214, 215, 217, 218
ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити
частково.

Усунути перешкоди ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2,
у спілкуванні та вихованні її онука
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, встановивши
наступні дні та години спілкування з
онуком: щопонеділка з 17-00 до 19-00 години,
кожну другу неділю місяця з 10-00 до 17-00
години з правом перебування дитини по
місцю проживання бабусі за адресою:
АДРЕСА_1, виїздом в місця громадського
відпочинку.

В решті позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через
Комінтернівський районний суд м.
Харкова протягом 10 днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Суддя С. О. Ященко