Номер провадження 2/754/1846/14
Справа №754/587/14-ц
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

05.05.2014 року Деснянський районний
суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

при секретарі
Скребньовій А.О.

розглянув у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод
у користуванні квартирою та вселення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернуся до суду з
позовом про вселення та усунення
перешкод у користуванні квартирою
посилаючись на те, що 15.04.1969р. на
підставі ордеру на житлове приміщення
позивач разом з батьками вселився в
квартиру АДРЕСА_1, та зареєструвався. На
даний час проживають в спірній
квартирі, позивача рідна сестра,
племінниця ОСОБА_2 та її син. Відповідач
ОСОБА_2 всіляко перешкоджає позивачу в
користуванні квартирою, змінила замки,
не пускає в квартиру. Крім того,
зазначив, що ОСОБА_2 замкнула позивача
рідну сестру в спірній квартирі,
забороняє спілкуватись. Відповідачка
рахунки за квартиру не сплачує, має
заборгованість. Тому змушений
звернутись за захистом своїх прав до
суду.

В судовому засіданні представник
позивача заявлені позовні вимоги
підтримав в повному обсязі,
посилаючись на обставини викладені в
позові, просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання
не з'явилась, повідомлена належним
чином за адресою реєстрації, однак,
судові повістки не має можливості
вручити відповідачу, у зв'язку з
відмовою отримання. Однак, на адресу
суду надійшла телеграма про
відкладення розгляду справи у зв'язку
зі станом здоров'я. Вирішуючи
клопотання відповідача, суд приймає до
уваги наступні обставини: дана
цивільна справа перебуває в
провадженні суду з лютого 2014р., позивач
похилого віку. Враховуючи, що в
матеріалах справи достатньо даних про
права та взаємовідносини сторін, даючи
оцінку діям відповідача, які суд
оцінює, як такі, що направлені на
затягування розгляду справи по суті та
зловживанням наданими процесуальними
правами, суд вважає за можливим
вирішити справу на підставі наявних у
ній матеріалів та постановити заочне
рішення, що відповідає положенням ч.4
ст.169 ЦПК України.

Вислухавши пояснення представника
позивача, свідків, дослідивши
матеріали справи, суд приходить до
наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, на
підставі ордера на житлове приміщення
№В 107236 від 15.04.1969р., ОСОБА_3,
батьку позивача, на сім'ю із семи осіб
була надана чотирьох кімнатна квартира
АДРЕСА_1

Відповідно до довідки Ф-3 від 18.12.2013р.,
виданою ЖЕК-№301, в квартирі АДРЕСА_1
зареєстровані: ОСОБА_4 ОСОБА_1, ОСОБА_2,
ОСОБА_5

Відповідно ст. 9 ЖК України передбачено,
що ніхто не може бути виселений із
займаного жилого приміщення або
обмежений у праві користування жилим
приміщенням

Згідно ст. 64 ЖК України, члени сім'ї
наймача, які проживають разом з ним,
користуються усіма правами і несуть
усі обов'язки нарівні з наймачами.

Відповідно ст. 16 ЦК України, кожна особа
має право звернутися до суду за
захистом свого особистого немайнового
або майнового права та інтересу.

Крім того, Конституційний суд України в
мотивувальній частині свого Рішення
від 14 листопада 2001 року №1-31/2001 №15-рп/2001
констатував: Право на свободу
пересування і вибору місця проживання
в межах держави як невід'ємне право
кожної людини закріплено також
Загальною декларацією прав людини 1948
року (частина перша статті 13),
міжнародним пактом про громадянські та
політичні права 1966 року (стаття 12),
протоколом №4 до Конвенції про захист
прав людини та основних свобод 1950 року
(сттатя2) та іншими
міжнародно-правовими актами.

Вільне пересування і вибір місця
проживання є суттєвою гарантією
свободи особистості, умовою її
професійного і духовного розвитку. Це
право, як інші права і свободи людини, є
невідчужуваними та непорушним (стаття
21 Конституції України)

В судовому засіданні встановлено і
підтверджено свідками: ОСОБА_6. та
ОСОБА_7, що позивач ОСОБА_1 не проживає у
спірній квартирі, оскільки відповідач
ОСОБА_2 категорично заперечує проти
спільного користування жилим
приміщенням, змінює замки та відчиняти
йому двері відмовляється.

Відповідно до частини третьої ст. 212
Цивільного процесуального кодексу
України, суд оцінює належність,
допустимість, достовірність кожного
доказу окремо, а також достатність і
взаємний зв'язок доказів у їх
сукупності.

Аналізуючи зібрані докази в їх
сукупності, суд вважає що позовні
вимоги про усунення перешкод в
користуванні квартирою, вселення
підлягають задоволенню, оскільки
встановлено, що відповідач ОСОБА_2
чинить перешкоди позивачу в
користуванні квартирою, замінені замки
на вхідних дверях.

Керуючись позиціями Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних та кримінальних
справ, слід зазначити, що відповідно до
ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод кожна фізична або юридична
особа має право мирно володіти своїм
майном. Ніхто не може бути позбавлений
своєї власності інакше як в інтересах
суспільства і на умовах, передбачених
законом і загальними принципами
міжнародного права.

На основі повно і всебічно з'ясованих
обставин, на які посилався представник
позивача як на підставу своїх вимог,
підтверджених доказами, дослідженими в
судовому засіданні, оцінивши їх
належність, допустимість,
достовірність, а також достатність і
взаємний зв'язок у їх сукупності,
встановивши правовідносини, які
випливають із встановлених обставин та
правові норми, які підлягають
застосуванню до цих правовідносин, суд
дійшов висновку про необхідність
задоволення позову в повному обсязі.

Згідно із ст. 88 ЦПК України, з
відповідач на користь позивач підлягає
стягненню 243,60грн. у відшкодування
понесених позивачем та документально
підтверджених судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись
Конституцією України, ст.ст. 9, 64 ЖК
України, ст.ст. 11-16 ЦК України, ст.ст. 10,
57-61, 88, 169, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення
перешкод у користуванні квартирою та
вселення - задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди
ОСОБА_1 у користуванні квартирою
АДРЕСА_1

Вселити ОСОБА_1 у квартиру АДРЕСА_1

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
судові витрати в розмірі 243,60грн.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м.Києва
протягом десяти днів з дня
проголошення.

Заочне рішення може бути
переглянуте судом, що його ухвалив, за
письмовою заявою відповідача, поданою
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Суддя /підпис/

Копія вірна: Суддя
Бабко В.В.