Справа №437/3889/14-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної
заяви без руху

20 березня 2014 року
місто
Луганськ

Суддя Ленінського районного суду м.
Луганська Женеску Е.В., розглянувши
позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до
Четвертої Луганської державної
нотаріальної контори, заінтересовані
особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання
права власності,-

В С Т А Н О В И В:

19 березня 2014 року позивачі ОСОБА_1,
ОСОБА_2 звернулися до Ленінського
районного суду м. Луганська з позовною
заявою до до Четвертої Луганської
державної нотаріальної контори,
заінтересовані особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 у
якій просять суд визнати ОСОБА_1,
ОСОБА_2 такими, що прийняли у спадщину
1/5 частки квартири, розташованої за
адресою: АДРЕСА_1, яка належала
померлому ОСОБА_5; визнати ОСОБА_1,
ОСОБА_2 власниками 1/5 частки зазначеної
квартири.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна
заява повинна містити: найменування
суду, до якого подається заява; ім'я
(найменування) позивача і відповідача,
а також ім'я представника позивача,
якщо позовна заява подається
представником, їх місце проживання або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номер засобів зв'язку, якщо такий
відомий; зміст позовних вимог; ціну
позову щодо вимог майнового характеру;
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги; зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; перелік
документів, що додаються до заяви.
Позовна заява підписується позивачем
або його представником із зазначенням
дати її подання. Позовна заява повинна
відповідати іншим вимогам,
встановленим законом. До позовної
заяви додаються документи, що
підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України,
ціна позову у позовах про визнання
права власності на майно вартістю
майна.

Суд вважає за необхідне залишити
заяву без руху, оскільки вона не
відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України,
виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів
позовної заяви, позивачем не
підтверджено документально ціну
позову.

Позивачами до матеріалів
позовної заяви додано квитанцію № 6001661
від 17.03.2014 року про сплату судового
збору у сумі 243 грн. 60 коп.

Та відповідно до ЗУ «Про судовий
збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI (зі змінами )
за подання до суду позовної заяви
майнового характеру сплачується
судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати, а тому сплачений
розмір судового збору є значно меншим
від визначеного законодавством. У разі
якщо позов подається одночасно
кількома позивачами, судовий збір
обчислюється з урахуванням загальної
суми позову і сплачується кожним
позивачем пропорційно долі поданих
кожним з них вимог окремим платіжним
документом.

Заявлена позовна вимога про
визнання права власності на 1/5 частину
квартири, а тому судовий збір має
складати 1 відсоток від ціни позову, яка
має визначатися виходячи із реальної
вартості спірного майна на час
звернення до суду з позовною заявою.

Відтак позивачами було сплачено
судовий збір у меншому розмірі ніж
визначено законодавством.

Враховуючи те, що ціну позову на
час звернення до суду не підтверджено,
але ж позивачем сплачено мінімальний
розмір судового збору, ставка якого
відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від
08.07.2011 р. за N 3674-VI (зі змінами) за подання
до суду позовної заяви майнового
характеру сплачується судовий збір у
розмірі не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати. А
відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від
08.07.2011 р. за N 3674-VI (зі змінами) за подання
до суду позовної заяви майнового
характеру сплачується судовий збір у
розмірі 1 відсоток ціни позову, що
позбавляє суд можливості перевірити
правильність сплати судового збору, а у
разі якщо позов подається одночасно
кількома позивачами, судовий збір
обчислюється з урахуванням загальної
суми позову і сплачується кожним
позивачем пропорційно долі поданих
кожним з них вимог окремим платіжним
документом, що позбавляє суд
можливості перевірити правильність
сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК
України, якщо визначена позивачем ціна
позову вочевидь не відповідає дійсній
вартості спірного майна або на момент
пред'явлення позову встановити точну
його ціну неможливо, розмір судового
збору попередньо визначає суд з
наступним стягненням недоплаченого
або з поверненням переплаченого
судового збору відповідно до ціни
позову, встановленої судом при
вирішенні справи.

Крім того, щодо заявлених
позивачами вимог, які викладені в
прохальній частині позовної заяви,
слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК
України, позов може бути пред'явлений
спільно кількома позивачами або до
кількох відповідачів. Кожен із
позивачів або відповідачів щодо
другої сторони діє в цивільному
процесі самостійно.

А тому позивачу необхідно:

- підтвердити документально ціну
позову, виходячи з реальної вартості
спірного майна на час звернення з
позовною заявою;

- сплатити (доплатити) судовий збір
відповідно до ціни позову, а саме: 1
відсоток ціни позову, але не менше 0,2
розміру мінімальної заробітної плати
та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати; у разі якщо позов
подається одночасно кількома
позивачами, судовий збір обчислюється
з урахуванням загальної суми позову і
сплачується кожним позивачем
пропорційно долі поданих кожним з них
вимог окремим платіжним документом, що
позбавляє суд можливості перевірити
правильність сплати судового збору;

- у разі неможливості надати
відповідні документи щодо
підтвердження ціни позову, відповідно
до ст. 80 ЦПК України сплатити судовий
збір у максимальному розмірі, а саме: не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати, та надати суду
документ на підтвердження його сплати
в оригіналі;

- уточнити позовні вимоги кожного
з позивачів.

Суддя вважає наведені вище недоліки
суттєвими та такими, які перешкоджають
відкриттю провадження у справі.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за
необхідне залишити позовну заяву без
руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до
Четвертої Луганської державної
нотаріальної контори, заінтересовані
особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання
права власності, - залишити без руху,
надавши позивачам строк для усунення
недоліків, п'ять днів з дня отримання
позивачами ухвали, в іншому випадку
позовна заява буде вважатися неподаною
та повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Е.В.
Женеску