Справа № 209/1293/13-ц
Провадження № 2-о/209/9/14
РІШЕННЯ

іменем України

"11" квітня 2014 р. Дніпровський
районний суд м. Дніпродзержинська

Дніпропетровської області

у складі:

головуючого судді Ковальової
А.Б.

при секретарі Золотих
Л.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу в порядку
окремого провадження за заявою ОСОБА_1,
заінтересована особа - Виконавчий
комітет Дніпровської районної в місті
Дніпродзержинську ради, про
встановлення факту належності
правовстановлюючого документу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою в
порядку окремого провадження про
встановлення факту належності
правовстановлюючого документу. В
обґрунтування заяви посилається на те,
що він є сином ОСОБА_2, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_1, і після смерті якої
залишилося спадкове майно у вигляді
житлового будинку, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1. Він, як спадкоємець
першої черги за законом, звернувся до
державного нотаріуса із заявою про
видачу свідоцтва про право на спадщину
за законом після померлої матері, але у
видачі свідоцтва йому було відмовлено,
так як існують розбіжності в написанні
прізвища спадкодавця в свідоцтві про
її смерть, в якому прізвище матері
зазначено ОСОБА_2, та в нотаріально
посвідченому договорі дарування
житлового будинку, який є спадковим
майном, в якому прізвище матері
зазначено ОСОБА_2. І йому рекомендовано
звернутися до суду для вирішення
питання по суті. Інші спадкоємці
після померлої матері відсутні. В
зв'язку з невідповідністю прізвища
матері в свідоцтві про смерть та в
договорі дарування будинку він
позбавлений можливості отримати
свідоцтво про право на спадщину за
законом. А отже встановлення
належності матері правовстановлюючого
документу на зазначений житловий
будинок потрібно йому для отримання
свідоцтва про право на спадщину за
законом. Просить суд встановити факт
належності померлій ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_2 договору дарування житлового
будинку, розташованого за адресою:
АДРЕСА_1, який був посвідчений
державним нотаріусом Другої
дніпродзержинської державної
нотаріальної контори Огневою Н.О. 05
червня 1993 року, за реєстровим № 1-2629, в
якому власником зазначена «ОСОБА_2».

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не
з'явився, до судового розгляду справи
надав суду заяву з клопотанням про
розгляд справи за його відсутності,
заяву по суті та за обставинами справи
підтримав у повному обсязі., просить
її задовольнити..

Заінтересована особа - представник
Виконавчого комітету Дніпровської
районної в місті Дніпродзержинську
ради в судове засідання не з'явився, про
дату, місце та час судового розгляду
справи повідомлений належним чином
згідно вимог ст. ст. 74, 76 ЦПК України, до
судового розгляду справи надав заяву
з клопотанням про розгляд справи за
його відсутності.

Суд вважає можливим розглянути справу
за відсутності заявника та
представника заінтересованої особи
на підставі ч.2 ст.158 ЦПК України,
відповідно до якої особа, яка бере
участь у справі, має право заявити
клопотання про розгляд справи за її
відсутності.

Судом досліджені письмові докази по
справі: копія паспорту заявника,
роз'яснення приватного нотаріуса
ОСОБА_5 щодо неможливості видачі
свідоцтва про право на спадщину після
померлої ОСОБА_2 через розбіжності
написання прізвища спадкодавця у
свідоцтві про смерть та в договорі
дарування будинку, свідоцтво про
смерть ОСОБА_2, свідоцтво про укладення
шлюбу між ОСОБА_6 та ОСОБА_2, свідоцтво
про народження ОСОБА_1, копія паспорту
ОСОБА_2, договір дарування житлового
будинку по АДРЕСА_1, тимчасова довідка
на ім'я ОСОБА_2 про надання статусу
«Дитина війни», Витяг про реєстрацію в
Спадковому реєстрі, повідомлення ОКП
«Дніпродзержинське БТІ» від 29 січня 2014
року про реєстрацію права власності на
житловий будинок по АДРЕСА_1 за ОСОБА_2
на підставі договору дарування від 05
червня 1993 року.

Вивчивши письмові докази та матеріали
справи, з'ясувавши обставини та
дослідивши їх доказами, суд вважає, що
заява підлягає задоволенню з наступних
підстав.

У судовому засіданні судом встановлені
такі обставини та відповідні до них
правовідносини.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_1 є
сином ОСОБА_2, що підтверджується
свідоцтвом про народження заявника та
свідоцтвом про укладення шлюбу між
ОСОБА_2 та ОСОБА_6 (а.с. 48), і в свідоцтві
про укладення шлюбу прізвище матері
заявника російською мовою зазначено
«ОСОБА_2».

05 червня 1993 року між матірью заявника
та ОСОБА_8 був укладений договір
дарування житлового будинку,
розташованого за адресою: АДРЕСА_1,
який був складений українською мовою і
посвідчений державним нотаріусом
Першої Дніпродзержинської державної
нотаріальної контори Огневою Т.О. При
складенні та посвідченні договору
дарування нотаріус зазначила прізвище
обдарованого, тобто матері заявника
«ОСОБА_2» ( а.с. 51-52 - договір дарування),
при тому, що на момент укладення
договору обдарована мала паспорт
старого зразку громадянина СРСР, в
якому її прізвище російською мовою
було зазначено «ОСОБА_2». Тобто при
складенні договору дарування
нотаріус самостійно виконала
переклад прізвища матері заявника з
російської мови на українську згідно
правил українського ділового
правопису, тобто так як воно звучить
мовою оригіналу.

При заміні паспорту старого зразку на
паспорт громадянина України, що був
виданий матері заявника в 2001 році (
а.с. 54), в паспорті громадянина України
її прізвище українською мовою було
зазначене «ОСОБА_2», тобто переклад
прізвища був виконаний з порушенням
правил українського ділового
правопису. Але, не зважаючи на допущену
помилку при перекладі прізвища, мати
заявника не обмінювала паспорт
громадянина України і продовжувала
використовувати його до дня смерті,
отримувала на прізвище ОСОБА_2 інші
особисті документи, а тому і в
свідоцтві про смерть її прізвище було
зазначено українською мовою «
ОСОБА_2».

В зв'язку з тим, що існують розбіжності
у написанні прізвища матері заявника
в свідоцтві про її смерть та в
договорі дарування житлового будинку,
ОСОБА_1 дійсно позбавлений можливості
отримати свідоцтво про право на
спадщину у вигляді вищевказаного
будинку після своєї померлої матері,
не може в повній мірі здійснювати
свої права, як спадкоємець та власник
нерухомого майна, і тому він
правомірно звернувся до суду з цією
заявою.

Суд вважає встановленим наявність
фактів, якими обґрунтовуються вимоги
заявників, з таких мотивів.

Згідно зі ст. 57 ЦПК України докази
встановлюються на підставі... пояснень
сторін, показань свідків, письмових
доказів...

Відповідно до ч.2 п.5 ст. 234, п.6 ч.1 ст. 256
ЦПК України суд розглядає в порядку
окремого провадження справи про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення, в тому числі й про
встановлення факту належності
правовстановлюючих документів особі,
прізвище, ім'я, по батькові, місце і час
народження якої, що зазначені в
документі, не збігаються з ім'ям, по
батькові, прізвищем, місцем і часом
народження цієї особи, зазначеним у
свідоцтві про народження або в
паспорті.

На підставі досліджених доказів, суд
дійшов до висновку, що договір
дарування житлового будинку,
розташованого за адресою: АДРЕСА_1, в
якому обдарованою зазначена «ОСОБА_2,
дійсно належить матері заявника
ОСОБА_2 й встановлення факту
належності цього документу
спадкодавцю не суперечить чинному
законодавству та направлене на захист
інтересів та прав заявника, а тому
заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 57, 209, 212-215, 218, 234,
256, 259 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа -
Виконавчий комітет Дніпровської
районної в місті Дніпродзержинську
ради про встановлення факту належності
правовстановлюючого документу,
задовольнити.

Встановити факт належності померлій
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 договору дарування
житлового будинку, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1, що укладений 05 червня
1993 року між ОСОБА_8 та ОСОБА_2,
посвідчений державним нотаріусом
Другої дніпродзержинської державної
нотаріальної контори Огневою Н.О.,
зареєстрований в реєстрі за № 1- 2629, в
якому обдарованою зазначена «ОСОБА_2».

Рішення може бути оскаржене шляхом
подачі апеляційної скарги до
Апеляційного суду Дніпропетровської
області через суд першої інстанції
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
А.Б. Ковальова