Справа № 261/4187/13-ц
Провадження № 2/261/61/14
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

м. Донецьк
17
квітня 2014 р.

Суд Петровського районного суду м.
Донецька у складі: головуючий - суддя
Іванов В.М., при секретарі Абрамчук А.В.,
за участю сторін, представника
позивача ОСОБА_1, розглянувши у
судовому засіданні справу за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про надання
додаткового строку достатнього для
прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною
заявою про надання додаткового строку
достатнього для прийняття спадщини.

Позовні вимоги мотивовані тим, що
батьки позивача, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в
період шлюбу збудували будинок
АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір
позивача. Після її смерті відкрилася
спадщина у вигляді ? частина спірного
будинку. Єдиним спадкоємцем, який
фактично прийняв спадщину після її
смерті, був батько позивача, вступивши
у володіння та користування спадщиною.
ІНФОРМАЦІЯ_2 батько позивача помер,
спадкоємцями після його смерті на той
час, був позивач та його брат, ОСОБА_7. В
строк передбачений для прийняття
спадщини до нотаріальної контори
звернувся лише брат позивача, позивач
цей строк пропустив, оскільки з братом
в них була домовленість про те, що брат
оформить спадкове майно, а саме спірний
будинок на своє їм'я, після чого вони
спільно ним розпорядяться. Однак
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 раптово помер,
після його смерті в нотаріальну
контору з заявами про прийняття
спадщини звернулись його діти,
відповідачі по справі, які претендують
на спірний будинок. В свою чергу
позивач з цим не згоден, оскільки
вважає, що ? частина спірного будинку
належить йому, як спадкоємцю після
смерті батька. В зв'язку з чим він
змушений звернутися до суду та просить
суд, визначити йому додатковий строк
для подачі заяви про прийняття
спадщини.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2.
підтримав позов і наполягає на його
задоволенні у повному обсязі. Суду
пояснив, що його батьки, ОСОБА_5 та
ОСОБА_6 в період шлюбу збудували
будинок АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла
матір позивача. Після її смерті
відкрилася спадщина у вигляді ? частина
спірного будинку. Єдиним спадкоємцем,
який фактично прийняв спадщину після
її смерті, був його батько, вступивши у
володіння та користування спадщиною.
ІНФОРМАЦІЯ_2 його батько помер,
спадкоємцями після його смерті на той
час, був він та його брат, ОСОБА_7. В
строк передбачений для прийняття
спадщини до нотаріальної контори
звернувся лише його брат, оскільки з
братом в них була домовленість про те,
що брат оформить спадкове майно, а саме
спірний будинок на своє їм'я, після чого
вони спільно ним розпорядяться, а саме
розділять між дітьми в рівних частках.
Однак ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 раптово
помер, після його смерті в нотаріальну
контору з заявами про прийняття
спадщини звернулись його діти,
відповідачі по справі, які претендують
на спірний будинок. Він з цим не згоден,
оскільки вважає, що ? частина спірного
будинку належить йому, як спадкоємцю
після смерті батька. В зв'язку з чим він
змушений звернутися до суду та просить
визначити йому додатковий строк для
подачі заяви про прийняття спадщини,
оскільки він пропустив його з поважної
причини.

Представник позивача ОСОБА_1 позов
підтримав, наполягав на його
задоволенні.

Відповідач в судовому засіданні позов
не визнав, заперечував проти надання
додаткового строку позивачу, для
прийняття спадщини, оскільки вважає, що
він пропустив строк без поважних
причин. Суду пояснив, що після смерті
бабусі та дідуся, залишилася спадщина у
вигляді спірного будинку. Його батько,
ОСОБА_7 та позивач були спадкоємцями
першої черги після їх смерті. Його
батько вчасно звернувся до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини після смерті свого
батька, ОСОБА_5, у вигляді будинку
АДРЕСА_1, позивач з заявою не звертався,
ніяких претензій не мав, оскільки й ще
за життя дідуся в них була
домовленість, що спірний будинок після
смерті діда перейду у власність ОСОБА_7,
який не мав власного житла, в той час як
позивачу за заповітом дісталася
квартира від тітки. ІНФОРМАЦІЯ_3 його
батько раптово помер, не залишивши
заповіту. Одразу ж після похорон до
нього звернувся позивач, який вимагав
відати йому документи на спірний
будинок, стверджуючи, що саме він є
спадкоємцем після смерті свої батьків,
тому є власником будинку. Він та його
сестра, єдині спадкоємці першої черги,
звернулися до нотаріальної контори з
заявами про прийняття спадщини після
смерті батька. Просив суд відмовити у
задоволенні позову.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання
не з'явилася, надала суду заяву з
проханням розглянути справу без її
участі, будучи присутньою в попередніх
судових засіданнях, з позовом не
погодилася, надала суду аналогічні
пояснення.

Заслухавши в судовому засіданні
пояснення сторін, свідків, дослідивши
матеріали справи, суд вважає, що позов
не підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Відповідно до договору про надання в
безстрокове користування земельної
ділянки для будівництва
індивідуального житлового будинку від
24 березня 1960 року, ОСОБА_5, була виділена
земельна ділянка для зведення
житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1.
(а.с. )

Згідно рішення Петровського райсуду м.
Донецька від 23 липня 2010 р. за ОСОБА_5,
визнано право власності на житловий
будинок літ. А-1 з прибудовою літ. а,
тамбур літ. а1 з прибудовою літ. а2, душ
літ. Б, убиральню літ. Е, погреб літ. В,
оглядову яму літ. д, літню кухню літ. Ж,
вигрібну яму літ. И, сараї літ. Г, З,
гараж літ. Д, огородження №1-2 по
АДРЕСА_1. (а.с. )

Згідно копії свідоцтва про смерть
ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. (а.с. 4).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу
право на спадкування за законом мають
діти спадкодавця, у тому числі зачаті
за життя спадкодавця та народжені
після його смерті, той з подружжя, який
його пережив, та батьки.

Як передбачено ст. 1268 ЦК України
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її. Не допускається прийняття
спадщини з умовою чи із застереженням.
Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати
нотаріусу заяву про прийняття
спадщини.

Згідно ст.. 1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини, за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
прийняття спадщини.

Як встановлено в судовому засіданні
після смерті ОСОБА_5. з заявою в
нотаріальну контору звернувся син,
ОСОБА_7, який проживав разом зі
спадкодавцем на день смерті, позивач
проживав окремо, до нотаріальної
контори в строк передбачений для
прийняття спадщини не звернувся, цей
факт в судовому засіданні ніким не
оспорюється, тому саме ОСОБА_7 згідно
ст.. 1268 ЦК України вважається таким, що
прийняв спадщину після смерті батька.

Допитані в судовому засіданні свідки
ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12,
ОСОБА_13 підтвердили той факт, що саме
син ОСОБА_5 -ОСОБА_7 постійно на день
смерті батька мешкав з ним в будинку,
доглядав за ним, та залишився після
смерті батька мешкати в спірному
будинку. Позивач в свою чергу
навідувався до батька дуже рідко,
мешкав за іншою адресою.

Згідно свідоцтва про смерть,
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_7, не залишивши
заповіту.

Згідно ст.. 1261 ЦК України у першу чергу
право на спадкування за законом мають
діти спадкодавця, тобто відповідачі по
справі, які в свою чергу вчасно
звернулися до нотаріальної контори, та
мають право отримати свідоцтво про
спадщину в рівних частках, після смерті
батька в тому числі і спірний будинок.

Оскільки позивач шестимісячний строк
звернення до нотаріальної контори
після смерті батька, ОСОБА_5 пропустив,
він звернувся до суду з заявою про
призначення йому додаткового строку
для прийняття спадщини.

Згідно пункту 24 постанови Пленуму
Верховного суду України "Про судову
практику у справах про спадкування"
вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно науково-практичного коментаря
до ст.. 1272 ЦК України поважними
причинами пропуску строку визнаються,
зокрема: 1) відсутність у спадкоємців
інформації про наявність заповіту,
складеного на їх користь; 2) тяжка
хвороба спадкоємців, що мала місце
протягом основної частини строку для
прийняття спадщини, за відсутності у
них можливості відправити заяву про
прийняття спадщини поштою; 3)
перебування спадкоємців протягом
основної частини строку для прийняття
спадщини за кордоном; 4) перебування
спадкоємців протягом основної частини
строку для прийняття спадщини у
відрядженні, за відсутності у них
можливості відправити заяву про
прийняття спадщини поштою; 5)
перебування спадкоємця на строковій
службі у складі Збройних Сил України; 6)
відсутність у спадкоємців за законом
віддалених ступенів спорідненості
відомостей про відкриття спадщини або
не усвідомлення ними можливості
спадкувати майно після смерті
віддаленого родича тощо.

Не вважаються поважними наступні
причини пропуску строку для прийняття
спадщини: 1) юридична неграмотність та
необізнаність спадкоємців про правила
ст. ст. 1268 - 1269 ЦК; 2) подання заяви про
прийняття спадщини за місцем
проживання спадкоємця, а не за місцем
її відкриття; 3) відсутність можливості
вчасно звернутися до держнотконтори з
причин великої черги до нотаріуса; 4)
хвороба членів сім'ї спадкоємців; 5)
надмірна заклопотаність на роботі; 6)
тяжкий матеріальний стан спадкоємців
тощо.

Водночас наведені причини є
орієнтовними і оцінюються судом на
власний розсуд, в кожному конкретному
випадку та з урахуванням усіх обставин
справи.

Згідно ст.. 60 ЦПК України кожна сторона
повинна довести ті обставини на які
вона посилається як на підставу своїх
вимог та заперечень, а доказування не
може ґрунтуватися на припущеннях.

Так дослідивши матеріали справи,
заслухавши пояснення сторін суд
прийшов до висновку, що причини на які
посилається позивач суд не може
визнати поважними, оскільки вони не
ґрунтуються ніякими доказами, тому в
позові про продовження строку для
прийняття спадщини необхідно
відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 1261, 1266, 1268-1270, 1272 ЦК, ст. 212-215 ЦПК
України (2004 р.), суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4 про визначення додаткового
строку прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на це рішення може
бути подана в судову палату по
цивільних справах апеляційного суду
Донецької області через місцевий суд
протягом десяти днів після його
проголошення.

Суддя:
В.М. Іванов