Справа № 758/1031/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 березня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Шаховніної М. О. ,

при секретарях - Гуменюк А. О.,
Карпенко Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про
встановлення факту родинних відносин,
визнання права власності на нерухоме
майно,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2014 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2
звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3,
ОСОБА_4 про встановлення факту родинних
відносин, визнання права власності на
нерухоме майно.

Свої позовні вимоги мотивують тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх двоюрідний брат
ОСОБА_5, після його смерті відкрилась
спадщина, яка складається із квартири
АДРЕСА_1, яка належала померлому на
праві власності.

Позивачі вказали, що у визначенні
чинним законодавством строки вони
звернулися до нотаріальної контори із
заявами про прийняття спадщини, однак
їм було відмовлено у видачі свідоцтва
про право на спадщину, оскільки, у них
відсутні документи, які підтверджують
факт родинних відносин з померлим.

Крім того, зазначають, що змушені
просити суд, встановити факт родинних
відносин із померлим ОСОБА_5, оскільки,
їх мати та мати померлого були рідними
сестрами, проте, у них відсутній
підтверджуючий документ про родинні
зв'язки із ОСОБА_5, а саме: свідоцтво про
народження матері померлого.

Посилаючись на те, що у них виникають
труднощі в належному оформлені
спадкових документів та були порушені
їх права на спадкування за законом,
просять встановити факт родинних
відносин, що вони та ОСОБА_5 є
двоюрідними братами та визнати за ними
право власності за законом на 1/2
частину квартири за кожним, яка
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

У судовому засіданні позивачі позов
підтримали в повному обсязі та просили
його задовольнити. Пояснили, що
померлий ОСОБА_5 був їм двоюрідним
братом, оскільки їх мати ОСОБА_14 і мати
померлого ОСОБА_9 були рідними
сестрами. Спадковим майном померлого є
квартира АДРЕСА_1. Зазначають, що
дублікат свідоцтва про народження
ОСОБА_9 отримали не можливо, в зв'язку з
втратою, тому єдиним способом захисту
їх спадкових прав є звернення до суду
із позовом про визнання права
власності на спірну квартиру та
встановлення факту родинних відносин.

Відповідачі у судове засідання не
з'явилися, про час та місце розгляду
справи повідомлялися належним чином.
Направили до суду заяви, в яких
зазначають, що вони не претендують на
квартиру АДРЕСА_1 та просять розглядати
справу у їх відсутність (а.с. 67, 69).

Заслухавши пояснення позивачів,
свідка, вивчивши матеріали справи,
оцінивши докази за свої внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об'єктивному та
безпосередньому їх дослідженні,
прийшов до висновку, що позов підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1
помер ОСОБА_5, що підтверджується
Свідоцтвом про смерть, виданим
відділом реєстрації смерті у м. Києві,
актовий запис № 19846 (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася
спадщина, до складу якої входить
квартира АДРЕСА_1.

Відповідно до свідоцтва про право
власності на квартиру від 12 березня 2002
року, вказана квартира складається із
2-ох кімнат житловою площею 33,0 кв.м.,
загальною площею 60, 30 кв. м. (а.с. 18).

Вказана квартира належала померлому
ОСОБА_5 на праві власності.

30 березня 2012 року позивачі, у строки
передбачені ЦК України, звернулися до
Першої Київської державної
нотаріальної контори з заявами про
прийняття спадщини після померлого
ОСОБА_5 (а.с. 72-73).

Державним нотаріусом Першої Київської
державної нотаріальної контори було
відкрито спадкову справу після смерті
ОСОБА_5 № 360 (а.с. 71-152).

04 листопада 2013 року державний н6отаріус
Першої Київської державної
нотаріальної контори відмовив
позивачам у видачі свідоцтва про право
на спадщину за законом на квартиру
АДРЕСА_1, у зв'язку із відсутністю у них
документів, які підтверджують факт
родинних відносин з померлим (а.с. 106).

Як пояснили у судовому засіданні
позивачі та вбачається з матеріалів
справи, після смерті спадкодавця, крім
позивачів спадкоємцями є також
відповідачі. Однак вони, у свою чергу,
успадкували за заповітом спадкодавця
ОСОБА_5 інше спадкове майно та як
зазначили у своїх заявах, вони не
претендують на квартиру АДРЕСА_1 після
смерті ОСОБА_5

Згідно Свідоцтва про народження
померлого ОСОБА_5, його батьками були
ОСОБА_10 та ОСОБА_9 (а.с. 16).

Батьками позивачів були ОСОБА_11 та
ОСОБА_14.

Як вбачається з свідоцтва про
народження матері позивачів, її
прізвище зазначено як ОСОБА_14 (а.с. 12).

11 березня 1948 року ОСОБА_14 уклала шлюб з
ОСОБА_11, що підтверджується Свідоцтвом
про шлюб № 33, після укладенні шлюбу їй
присвоєно прізвище «ОСОБА_14» (а.с.
17).

З довідки Головного управління
Міністерства юстиції Російської
Федерації по Санкт-Петербургу від
22.10.2012 року вбачається, що в Управлінні
ЗАГСу Волгодонської області відсутній
актовий запис про народження ОСОБА_12 -
матері померлого (а.с. 42).

Однак, згідно свідоцтва про одруження
№ 3, дошлюбне прізвище ОСОБА_9 зазначено
як "ОСОБА_9" (а.с. 15).

У судовому засіданні свідок ОСОБА_13
суду пояснив, що він був особисто
знайомий із померлим з 1983 року, вони
разом працювали та були у дружніх
стосунках, позивачів теж знає.
Зазначив, що ОСОБА_9 була матір"ю
померлого, а ОСОБА_14 - мати позивачів,
між собою вони були сестрами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК Україн
суд розглядає справи про встановлення
факту родинних відносин між фізичними
особами.

Згідно роз'яснення у п. 7 постанови
Пленуму Верховного Суду України від 31
березня 1995 року р. № 5 «Про судову
практику в справах про встановлення
фактів, що мають юридичне значення» суд
вправі розглядати справи про
встановлення родинних відносин, коли
цей факт безпосередньо породжує
юридичні наслідки, наприклад, якщо
твердження такого факту необхідне
заявникові для одержання в органах, що
вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва
про право на спадщину, для оформлення
права на пенсію у зв'язку із втратою
годувальника.

Суд не може відмовити у розгляді заяви
про встановлення факту родинних
відносин з мотивів, що заявник може
вирішити це питання шляхом
встановлення неправильності запису в
актах громадянського стану.

Як пояснили у судовому засіданні
позивачі, встановлення родинних
відносин необхідно для отримання
свідоцтва про право на спадщину.

З огляду на вищезазначене, суд
приходить до висновку, що ОСОБА_9 та
ОСОБА_14 були рідними сестрами, а тому
ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_5 є двоюрідними
братами.

Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі
відсутності заповіту, визнання його
недійсним, неприйняття спадщини або
відмови від її прийняття спадкоємцями
за заповітом, а також у разі не
охоплення заповітом усієї спадщини
право на спадкування за законом
одержують особи, визначені у статтях
1261-1265 цього Кодексу.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що
спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за
законом одержує право на спадкування у
разі відсутності спадкоємців
попередньої черги, усунення їх від
права на спадкування, неприйняття ними
спадщини або відмови від її прийняття,
крім випадків, встановлених статтею 1259
цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у
п'яту чергу право на спадкування за
законом мають інші родичі спадкодавця
до шостого ступеня споріднення
включно, причому родичі ближчого
ступеня споріднення усувають від права
спадкування родичів подальшого
ступеня споріднення. Ступінь
споріднення визначається за числом
народжень, що віддаляють родича від
спадкодавця. Народження самого
спадкодавця не входить до цього числа.

Відповідно до копії спадкової справи
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до
нотаріальної контори із заявами про
прийняття спадщини після померлого
ОСОБА_5

Листом від 04 листопада 2013 року
державним нотаріусом було відмовлено
позивачам у видачі свідоцтва про право
на спадщину за законом на квартиру, яка
належала ОСОБА_5, у зв'язку з
відсутністю у них документів, які
підтверджують факт родинних відносин з
померлим.

Згідно роз'яснень у п. 23 Постанови
Пленуму Верховного Суду України від
30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у
справах про спадкування» у разі
відмови нотаріуса в оформлені права на
спадщину особа може звернутися до суду
за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

Враховуючи неможливість видачі
Свідоцтва про право на спадщину на
спірну квартиру, питання про визнання
права власності підлягає вирішенню у
судовому порядку.

Згідно свідоцтва про право власності
на квартиру, квартира АДРЕСА_1 належала
ОСОБА_5 (а.с. 18).

У ч. 1 ст. 1216 ЦК України зазначено, що
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є
двоюрідними братами померлого
ОСОБА_5, померлий не має інших
спадкоємців, позивачі вчасно
звернулася до нотаріальної контори з
заявою про прийняття спадщини після
померлого, позивачі в інший спосіб,
крім звернутися з позовом до суду про
визнання права власності в порядку
спадкування, захистити своє порушене
право не можуть, суд приходить до
висновку про визнання за позивачами
права власності на квартиру у порядку
спадкування після померлого ОСОБА_5,
кожному на 1/2 частину квартири, а тому
позов обґрунтований та підлягає
задоволенню.

На основі повно та всебічно з'ясованих
обставин справи, підтверджених
доказами, дослідженими в судовому
засіданні, встановивши правовідносини,
які випливають із встановлених
обставин, та правові норми, які
підлягають застосуванню, суд приходить
до висновку, що позовні вимоги
позивачки підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 384, 392, 1216, 1218, 1222, 1223, 1261, 1265, 1297 ЦК
України, ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 56, 58, 60, 88, 174,
209, 212-215, 224, 228, 233, 256 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_5, померлий
ІНФОРМАЦІЯ_1, є двоюрідним братом
ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2
частину квартири АДРЕСА_1, що становить
30,15 кв.м. загальної площі та 16,5 кв.м.
жилої площі, у порядку спадкування
після померлого ОСОБА_5.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2
частину квартири АДРЕСА_1, що становить
30,15 кв.м. загальної площі та 16,5 кв.м.
жилої площі, у порядку спадкування
після померлого ОСОБА_5.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду міста Києва шляхом
подання через Подільський районний суд
міста Києва апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя М. О. Шаховніна