Суддя Маслов М. І.
Справа № 644/150/14-ц
Провадження № 2/644/696/14
20 березня 2014 року
Орджонікідзевський районний суд міста
головуючого - судді Маслова М.І.
при секретарі Шпиці Л.В.
представника третьої особи
Орджонікідзевського РВ у м. Харкові ГУ
Державної міграційної служби України у
Харківській області Баженової Н.Є.
представника третьої особи
Департаменту праці та соціальної
політики управління служб у справах
дітей - Кухти О.Г.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Харкові
цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка
діє в своїх інтересах та інтересах
малолітньої доньки ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1, до ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті
особи: Орджонікідзевський РВ у м.
Харкові ГУ Державної міграційної
служби України у Харківській області;
департамент праці та соціальної
політики управління служб у справах
дітей, «про визнання права
користування квартирою »,-
Відповідач ОСОБА_5 є чоловіком з яким
ОСОБА_1, зареєструвала шлюб 25.02.2005 р. у
міському відділі реєстрації актів
цивільного стану № 2 Харківського
обласного управління юстиції, актовий
запис № 127.
Відповідачка ОСОБА_9 є матір'ю чоловіка
Квартира АДРЕСА_1 приватизована до їх
шлюбу з відповідачем ОСОБА_5 ним та його
матір'ю відповідачкою ОСОБА_9, право
власності визначено в рівних частинах
і закріплено в приватизаційних
документах, як сумісна дольова
Основним квартиронаймачем квартири є
мати її чоловіка - ОСОБА_9, яка зберігає
документи на квартиру у себе.
Після реєстрації шлюбу, з дозволу
ОСОБА_9, ОСОБА_1 вселилась в квартиру і
стала постійно проживати однією сім'єю
з чоловіком та його матір'ю,
користуватися квартирою нарівні з
ними, як член сім'ї наймача. Сюди
перевезла свої особисті речі. Речі, які
вони придбали під час шлюбу
знаходяться в зазначеній квартирі.
Згідно ст. 156 Житлового кодексу члени
сім "ї власника жилого будинку
(квартири), які проживають разом з ним у
будинку (квартирі), що йому належить,
користуються жилим приміщенням
нарівні з власником будинку (квартири),
якщо при їх вселенні не було іншої
угоди про порядок користування цим
приміщенням. Питання реєстрації у
приватизованій квартирі її , як члена
сім'ї не поставало і вона залишилась
зареєстрованою за місцем свого
попереднього місця проживання у
Від спільного проживання з
відповідачем ОСОБА_5 має дитину -
ОСОБА_4,ІНФОРМАЦІЯ_1. Всі четверо вони
мешкають в приватизованій
однокімнатній квартирі
АДРЕСА_1,житловою площею 15,5 кв.м : кухня
площею 13,0 кв.м, вбиральня - 3,4 кв.м, ванна
кімната, коридор - 3,4 кв.м, балкон - 36,0
кв.м, користуються житловим
приміщенням, яке після перепланування
складається з двох кімнат житловою
площею 13.0 кв.м, 15.5 з балконом. Частиною 1
статті 64 Житлового кодексу
передбачено, що члени сім "ї наймача,
які проживають разом з ним,
користуються правами і несуть усі
обов'язки нарівні з наймачем, частиною 2
цієї статті визначено перелік осіб, які
входять до складу членів сім"ї наймача -
"до членів сім "ї наймача належать
дружина наймача, їхні діти і батьки".
Сторони - дружина, чоловік, дитина
користуються однією кімнатою, а
відповідачка ОСОБА_10 іншою кімнатою.
Після народження доньки ОСОБА_4,
відповідачка ОСОБА_9 відмовилась
надати дозвіл, як основний
квартиронаймач, на реєстрацію онуки в
приватизованій квартирі АДРЕСА_1.
Так ОСОБА_9 відмовилась надати
документи своєму сину, її чоловіку
ОСОБА_5, для реєстрації дитини ОСОБА_4 за
Причини, які сприяли такій поведінці
ОСОБА_9 з'ясовані не були, сама вона
пояснити відмову також не бажала.
Відповідачка ОСОБА_9 відчуває до неї,
свого сина та онуки відчуття особистої
неприязні, з нею не спілкується, така її
поведінка почалася відразу після їх
Спроби її родичів: тітки ОСОБА_11,
двоюрідних сестер -ОСОБА_12, ОСОБА_13 не
привели до позитивного результату,
відповідачка ОСОБА_9 відмовлялась
надати документи для реєстрації онуки.
Відповідачка ОСОБА_9 навмисно
перешкоджає провести реєстрацію
ОСОБА_4 за місцем проживання її матері
ОСОБА_1 та місцем проживання та
реєстрації її батька ОСОБА_5, що
виявилось підставою для звернення до
суду з вказаним позовом. Позивачка
наполягає на задоволенні позовних
вимог у повному обсязі. Відповідач
ОСОБА_5 проти позову не заперечує,
просить розглядати справу в його
відсутність, на що надав до суду
письмову заяву, в якій не заперечує
розглядати справу в його відсутність у
порядку ст. 77 ЦПК України.
Відповідачка ОСОБА_9 до суду не
з»явилась , проти позову не заперечує,
позовні вимоги не оскаржує, при тому, що
вона належним чином була повідомлена
про час та місце розгляду справи. Суд
вважає можливим розглядати справу у
порядку ст. 224 ЦПК України у заочній
формі розгляду справи. Заперечень від
учасників процесу не надійшло.
Представники третьої особи
Орджонікідзевський РВ у м. Харкові ГУ
Державної міграційної служби України у
Харківській області та департаменту
праці та соціальної політики
управління служб у справах дітей
проти позову не заперечували,
покладались на висновок суду з
урахуванням інтересів дитини.
Перевіривши матеріали справи,
вислухавши думку учасників процесу,
дослідивши інші докази в їх сукупності
з іншими доказами, суд вважає, що
позовні вимоги обгрунтовані та
підлягають задоволенню. При цьому суд
виходить з того, що спірна квартира
належить на праві сумісної власності
ОСОБА_5 та ОСОБА_9. Кв. АДРЕСА_1
приватизована згідно закону України «
про приватизацію державного та
житлового фонду». Загальна площа
квартири становить 36 кв.м..
Характеристика квартири та її
обладнання наведені у технічному
паспорті, який є складовою частиною
свідоцтва, яке видане згідно
розпорядження від 6 квітня 1999 р. № 902.
Свідоцтво про право власності на житло
дійсно належить на праві приватної
спільної сумісної власності ОСОБА_9
та ОСОБА_5, однокімнатна квартира , яка
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_5 зареєстрував шлюб з ОСОБА_7
25.02.2005 року у міському відділенні
реєстрації актів цивільного стану № 2
Харківського обласного управління
юстиції, актовий запис №127. Основним
квартиронаймачем квартири є мати її
чоловіка ОСОБА_9, яка зберігає
документи на квартиру у себе. Після
реєстраціі шлюбу, з дозволу ОСОБА_9 та
її чоловіка вона вселилась в спірну
квартиру і стала постійно мешкати
однією родиною, та користуватися
квартирою нарівні з ними , як член
сім»ї наймача , перевезла свої особисті
речі , але питання про реєстрацію у
приміщенні квартири, як члена сім»ї не
поставало, і вона залишалася
зареєстрованою за місцем свого
попереднього проживання у АДРЕСА_2. Від
сумісного мешкання народилась донька -
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкала разом
з батьками і бабусею ОСОБА_9. Частиною 1
ст .64 ЖК України передбачено, що члени
сім»ї наймача , які проживають разом з
ними, користуються правами і несуть
усі обов»язки нарівні з наймачем,
частиною 2 цієї статті визначено
перелік осіб, які входять до складу
членів сім»ї наймача: до членів сім»ї
наймача належить дружина наймача ,
їхні діти і батьки . Після народження
доньки ОСОБА_4 , відповідачка ОСОБА_9
відмовилась надати дозвіл, як основний
квартиронаймач, на реєстрацію онуки в
приватизованій квартирі АДРЕСА_1.
Відповідачка ОСОБА_9 відчуває до
позивачки, свого сина та її онуки
відчуття особистої неприязні.
Відповідачка ОСОБА_9 навмисно
перешкоджає провести реєстрацію
ОСОБА_4 за місцем проживання її матері
ОСОБА_1 і проживання її батька ОСОБА_5.
Діти , які не є власниками майна , що
належить на праві власності їх
батькам, набувають право користування
таким майном в силу діючого закону.
Згідно ст . 405 ЦК України , члени сім»ї
власника житла , які проживають разом з
ним мають право на користування цим
житлом відповідно до діючому закону.
Неповнолітня ОСОБА_4 проживає разом з
батьками за місцем проживання у
АДРЕСА_1 , має свої особисті та шкільні
речі , відвідує навчальний заклад -
Харківську загальноосвітню школу 1-3
ступенів № 88 імені О.Г. Зубарева,
навчається у 2 -А класі , перебуває на
обліку у медичній установі
Харківської міської дитячої
поліклініки № 16 за адресою місця
проживання: АДРЕСА_1. Згідно ч. 4 ст . 29
ЦК України місцем проживання фізичної
особи, яка не досягла десяти років , є
місце проживання її батьків або
одного з них з ким вона проживає ,
опікуна або місцезнаходження
навчального закладу чи закладу охорони
здоров»я в якому вона проживає . В
законі України «Про охорону
дитинства» вказано, що діти - члени
сім»ї наймача або власника житлового
приміщення мають право користуватися
займаним приміщенням нарівні з
власником або наймачем.
При таких умовах, суд вважає, що позовні
вимоги позивачки обгрунтовані та
підлягають задоволенню у повному
обсязі, і у суду є всі підставі для
визнання за ОСОБА_15, ІНФОРМАЦІЯ_1, права
користування квартирою АДРЕСА_1.
На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст. 3, 4,6, 11,15, 30 , 60 , 77, 109 , 118 - 120 , 169 п . 2,
3, 209 , 220- 224 - 226 , 294, 295 ЦПК України ; ст.. 64 ,
65 , 156 ЖК України, закону України «Про
охорону дитинства » , суд, -
Позовні вимоги позивачки ОСОБА_1, яка
діє в своїх інтересах та інтересах
малолітньої доньки ОСОБА_16,
ІНФОРМАЦІЯ_1, до ОСОБА_5 , ОСОБА_9 ; треті
особи : Орджонікідзевський РВ у
м.Харкові ГУ Державної міграційної
служби України у Харківській області;
департамент праці та соціальної
політики управління служб у справах
дітей «про визнання права
користування квартирою »,
Визнати за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, право
користування квартирою АДРЕСА_1.
Орджонікідзевському РВ у м. Харкові ГУ
Державної міграційної служби України у
Харківській області зареєструвати
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, за адресою:
Заочне рішення суду може бути
оскаржене в апеляційному порядку через
суд першої інстанції шляхом подачі в 10
денний строк з дня проголошення
рішення апеляційної скарги. Апеляційна
скарга на рішення суду подається
протягом 10-ти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з
дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

Заочне рішення набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя :
Маслов М.І.