ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2014 р. Дарницький районний суд
м. Києва у складі:

головуючого судді -
Дубаса В.А.,

при секретарі -
Ридзель О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у залі суду у м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
Київської міської ради, третя особа без
самостійних вимог щодо предмета спору:
Головне управління юстиції в м. Києві
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач у вересні 2013 року звернулась до
Дарницького районного суду м. Києва з
вказаною позовною заявою до Київської
міської ради та просила визначити їй
додатковий строк у три місяці для
подання заяви про прийняття спадщини. В
обґрунтування позову зазначила, що
ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її рідний брат
ОСОБА_3, після смерті якого відкрилась
спадщина у вигляді 1/2 частини квартири
АДРЕСА_1, яка належала померлому на
праві спільної сумісної власності
разом із його дружиною ОСОБА_4.

Частину квартири АДРЕСА_1, яка належала
ОСОБА_4, остання заповідала позивачці
ОСОБА_2 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

У позові ОСОБА_2 посилалась на те, що
звернувшись до державного нотаріуса із
заявою про прийняття спадщини за
заповітом після померлої ОСОБА_4 вона
дізналась, що її брат також залишив
заповіт на свою частину вказаної
квартири на її користь. Однак державним
нотаріусом було відмовлено позивачу у
видачі свідоцтва про право на спадщину
на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1, яка на
час смерті належала брату позивача, у
зв'язку із пропуском шестимісячного
строку на прийняття спадщини.

Позивач у позові наполягала, що не
скористалась своїм правом у зв'язку з
тим, що їй не було відомо, що її братом
за життя було складено заповіт, тому
вона вважала, що саме його дружина була
єдиним спадкоємцем після його смерті,
тому і не звернулась своєчасно до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після померлого
брата.

У судовому засіданні позивач позов
підтримала повністю та просила суд
його задовольнити виходячи з підстав
та обставин наведених у позовній заяві.

Відповідач та третя особа
представників у судове засідання не
направили, хоча про місце, день і час
розгляду справи повідомлялись
належним чином. Разом з тим, на адресу
суду надіслали свої пояснення, у яких
просили суд ухвалити рішення згідно
вимог чинного законодавства та за
відсутності їхніх представників.

Заслухавши позивача, дослідивши
матеріали справи, суд приходить до
висновку, що позов не підлягає
задоволенню виходячи з наступних
підстав.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 78
років, що підтверджується свідоцтвом
про смерть, яке видано відділом
реєстрації актів цивільного стану
Дарницького районного управління
юстиції м.Києва 16.09.2008 року, актовий
запис №597 (а.с.5).

Після його смерті відкрилась спадщина
у вигляді 1/2 частини квартири АДРЕСА_1,
що належала померлому на праві
спільної сумісної власності на
підставі свідоцтва про право власності
на житло, виданого відділом
приватизації комунального житлового
фонду Дарницької райдержадміністрації
м.Києва 20.10.1997 року (а.с.14).

Відповідно до вказаного свідоцтва
згадана квартира належала ОСОБА_3 та
його дружині ОСОБА_4 на праві спільної
сумісної власності.

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України
передбачено, що часом відкриття
спадщини є день смерті особи або день, з
якого вона оголошується померлою.

У відповідності до вимог ст.1223
Цивільного кодексу України право на
спадкування мають особи, визначені у
заповіті. У разі відсутності заповіту,
визнання його недійсним, неприйняття
спадщини або відмови від її прийняття
спадкоємцями за заповітом, а також у
разі неохоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують особи, визначені у
статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її.

Наслідки пропущення цього строку
передбачені у ст. 1272 ЦК України,
відповідно до ч. 3 якої за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 6 п. 24 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7
«Про судову практику у справах про
спадкування» вирішуючи питання про
визначення особі додаткового строку,
суд досліджує поважність причин
пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Встановлено, що ОСОБА_3 12.08.2006 року склав
заповіт на частину зазначеної вище
квартири на користь позивачки ОСОБА_2,
заповіт посвідчено державним
нотаріусом Сьомої київської державної
нотаріальної контори Савченко М.А. (а.с.
6).

Відповідаючи на питання суду та
безпосередньо надаючи пояснення у
судовому засіданні позивач ОСОБА_2
повідомила, що про наявність згаданого
заповіту від 12.08.2006 року достеменно
знала, оскільки навіть була присутня
разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 у день
складання та підписання заповіту у
вказаній нотаріальній конторі тощо.

Проте брат ОСОБА_2 не віддав цей заповіт
на зберігання позивачці ОСОБА_2, а
залишив у себе у квартирі АДРЕСА_1.
Після його смерті позивачка ОСОБА_2
неодноразово зверталась до ОСОБА_4
(дружини спадкодавця, яка теж була
обізнана про наявність заповіту) за
отриманням вказаного заповіту, однак
остання казала їй, що потім якось
знайдеш сама.

У той же час з інформаційної довідки зі
спадкового реєстру встановлено, що
спадкова справа після смерті ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1, не заводилась.

Позивач ОСОБА_2 протягом згаданого
шестимісячного строку для прийняття
спадщини у встановленому порядку не
зверталась до Сьомої київської
держнотконтори з метою отримання
дублікату заповіту від 12.08.2006 року,
оскільки його оригінал не віднайшовся
(був втрачений).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 86
років, що підтверджується свідоцтвом
про смерть, що видано відділом
реєстрації смерті у м.Києвї 30.07.2012 року,
актовий запис №13640 (а.с.4).

Згідно свідоцтва про право на спадщину
за заповітом від 26.03.2013 року позивач
ОСОБА_2 успадкувала після смерті ОСОБА_4
1/2 частку квартири АДРЕСА_1 (а.с. 8).

Частиною 1 ст. 11 ЦПК України
передбачено, що суд розглядає цивільні
справи не інакше як за зверненням
фізичних чи юридичних осіб, поданим
відповідно до цього Кодексу, в межах
заявлених ними вимог і на підставі
доказів сторін та інших осіб, які
беруть участь у справі. Відповідно до
ч.ч. 1, 4 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона
зобов'язана довести ті обставини, на
які вона посилається як на підставу
своїх вимог чи заперечень. Доказування
не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінюючи належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності суд приходить
до висновку, про відсутність правових
підстав для задоволення позовних вимог
у повному обсязі, оскільки позивачем не
доведено суду належними та допустимими
доказами наявності поважних причин,
пов'язаних з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для подачі нею у передбачений законом
шестимісячний строк заяви про
прийняття спадщини за заповітом після
смерті спадкодавця ОСОБА_3. Відсутність
у позивачки оригіналу заповіту (у
зв»язку з його втратою або з інших
причин) не є поважною причиною для
надання їй додаткового строку для
прийняття спадщини, оскільки за
отриманням дублікату згаданого
заповіту до державного нотаріуса, що
його посвідчував, ОСОБА_2 не зверталась.

Відповідно до ст. 88 ч. 1 ЦПК України
стороні, на користь якої ухвалено
рішення, суд присуджує з другої сторони
понесені нею і документально
підтверджені судові витрати. З огляду
на відхилення позовних вимог судові
витрати стягненню з відповідача не
підлягають.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 11, 57-61, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України,
суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до
Київської міської ради, третя особа без
самостійних вимог щодо предмета спору:
Головне управління юстиції в м. Києві
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Дарницький районний суд м. Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти
днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя: