АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/4091/2014
Головуючий у першій інстанції -
Доповідач - Оніщук М.І.
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

9 квітня 2014 року колегія суддів Судової
палати з розгляду цивільних справ
Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого судді Оніщука
М.І.,

суддів
Українець Л.Д., Шебуєвої В.А.,

при секретарі Ошедшій А.Д.,

за участю:

позивачів ОСОБА_2,
ОСОБА_3,

представника позивачів ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві апеляційну скаргу
ОСОБА_2, ОСОБА_3 на рішення
Святошинського районного суду м. Києва
від 31 січня 2014 року по цивільній справі
за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Київської
міської ради, Головного управління
юстиції у м. Києві, треті особи. ОСОБА_5,
яка діє в своїх інтересах та в
інтересах малолітньої ОСОБА_6, ОСОБА_7,
яка діє в своїх інтересах та в
інтересах малолітнього ОСОБА_8 про
визнання права власності на частку
квартири в порядку спадкування за
законом,

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2013 року ОСОБА_2, ОСОБА_3
звернулись до суду з позовом до КМР, ГУЮ
у м. Києві, треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_7, в
якому, з урахуванням уточнених
позовних вимог, просили: визнати за
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 право власності в
рівних частках по 5,33/100 частин квартири
АДРЕСА_1, яка належала покійному ОСОБА_9
та визнати за ОСОБА_2 право власності на
5,33/100 частин квартири АДРЕСА_1, на яку
мав право ОСОБА_10

В обґрунтування заявлених вимог
вказували, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_9,
після його смерті залишилось майно, що
належало йому на праві власності, яке
підлягає спадкуванню. Заповіту на
успадкування майна ОСОБА_9 немає, тому
право на спадкування мають спадкоємці
за законом. Позивачі ОСОБА_2 - мати
покійного спадкодавця і донька ОСОБА_3
є спадкоємцями першої черги за законом.
Право спадкування майна покійного
ОСОБА_9, як спадкоємці першої черги мав
його батько ОСОБА_10, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_4, тому право на його частку
у спадковому майні має його дружина
ОСОБА_2

Спадкоємцями за законом першої черги,
крім позивачів є малолітня донька
ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, інтереси якої
представляє її мати - третя особа по
справі ОСОБА_5 та ОСОБА_7 і їхній
малолітній син ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2

Спадковим майном, що належало на праві
власності ОСОБА_9 є 1/3 частина квартири
АДРЕСА_3 та 32/100 частини квартири
АДРЕСА_1.

З метою спадкування вказаного майна
позивачі звернулися до Дванадцятої
Київської нотаріальної контори із
заявами про прийняття спадщини.
Державним нотаріусом Дванадцятої
Київської нотаріальної контори, всім
переліченим вище спадкоємцям було
видано свідоцтво про право на спадщину
за законом на 1/3 частину квартири
АДРЕСА_3. У видачі свідоцтва про
спадкування частини квартири АДРЕСА_1
відмовлено, у зв'язку з відсутністю
правовстановлюючого документа на цю
частину квартири.

Рішенням Святошинського районного
суду м. Києва від 31.01.2014 позов
задоволено частково:

- визнано за ОСОБА_2 право власності на
5,33/100 частини квартири від 32/100, що
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в
порядку спадкування за законом після
смерті ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3
року;

- визнано за ОСОБА_3 право власності на
5,33/100 частини квартири від 32/100, що
знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в
порядку спадкування за законом після
смерті ОСОБА_9, який помер. ІНФОРМАЦІЯ_3
року.

У задоволенні іншої частини позовних
вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі позивачі,
посилаючись на неповне з'ясування
судом обставин, що мають значення для
справи та невідповідність висновків
суду обставинам справи, просить
рішення змінити, задовольнивши позовні
вимоги в повному обсязі. Зокрема
апелянти вважають, що судом
безпідставно відмовлено в задоволенні
позову в частині успадкування майна її
покійного чоловіка, у зв'язку з
відсутністю доказів прийняття
спадщини.

В судовому засіданні позивачі та їх
представник підтримали апеляційну
скаргу з викладених в ній підстав та
просили її задовольнити.

Інші особи, які беруть участь у справі в
судове засідання не з'явились, про час
та місце розгляду справи повідомлені
належним чином, про причини неявки суд
не повідомили. Колегія суддів визнала
за можливе розглянути справу за
відсутності осіб, які не з'явились,
оскільки їх неявка не перешкоджає
апеляційному розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши
пояснення осіб, які з'явились в судове
засідання, вивчивши та дослідивши
матеріали справи, перевіривши
законність та обґрунтованість рішення
в межах доводів апеляційної скарги,
обговоривши доводи апеляційної скарги,
колегія суддів приходить до висновку,
що апеляційна скарга підлягає
частковому задоволенню, з наступних
підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 ЦПК України під
час розгляду справи в апеляційному
порядку апеляційний суд перевіряє
законність і обґрунтованість рішення
суду першої інстанції в межах доводів
апеляційної скарги та вимог, заявлених
в суді першої інстанції.

Рішення суду оскаржено позивачами лише
в частині відмови в задоволенні вимог
про визнання за ОСОБА_2 права власності
в порядку спадкування на частку, яку
прийняв її покійний чоловік, але не
оформив своїх спадкових прав. В іншій
частині рішення суду сторонами не
оскаржено.

Задовольняючи позов частково суд
першої інстанції виходив з того, що
позивачами правомірно та обґрунтовано
заявлені вимоги про визнання права
власності в порядку спадкування в
рівних частках по 5,33/100 частин квартири
АДРЕСА_1, яка належала покійному ОСОБА_9
В частині позовних вимог щодо визнання
за ОСОБА_2 права власності на частку
квартири, яку прийняв її покійний
чоловік ОСОБА_10 після смерті ОСОБА_9,
але не оформив своїх спадкових прав,
суд не вбачав підстав для їх
задоволення, оскільки позивачем ОСОБА_2
не надано доказів прийняття нею
спадщини після померлого ОСОБА_10

Висновок суду про відмову в
задоволенні вказаних вимог є
передчасним, а тому колегія суддів не
може з ним погодитись, з огляду на
наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та
вірно встановлено судом першої
інстанції, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_9,
що підтверджується свідоцтвом про
смерть Серії НОМЕР_1 (а.с. 5).

Після смерті ОСОБА_9, Дванадцятою
Київською державною нотаріальною
конторою заведено спадкову справу №
978/10 щодо майна померлого (а.с. 67-152).

З копії спадкової справи вбачається, що
до Дванадцятої Київської державної
нотаріальної контори із заявами щодо
прийняття спадщини звернулись ОСОБА_7,
яка діє в своїх інтересах та інтересах
ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_10, ОСОБА_5,
яка діяла в інтересу малолітньої
ОСОБА_6 (а.с. 70-75).

25.10.2011 вказаним спадкоємцям видано
свідоцтво про право на спадщину за
законом на майно померлого, а саме: 1/3
частину квартири АДРЕСА_3, зокрема:
ОСОБА_3 - спадкоємиця 1/6 частки; ОСОБА_2 -
спадкоємиця 1/6 частки; ОСОБА_6 -
спадкоємиця 1/6 частки; ОСОБА_8 -
спадкоємець 2/6 часток, з урахуванням 1/6
частки від якої відмовилась дружина
померлого ОСОБА_7; ОСОБА_10 - спадкоємець
1/6 частки.

04.06.2013 до Дванадцятої Київської
державної нотаріальної контори із
заявою про видачу свідоцтва про право
власності на частину квартири, яка
знаходиться в АДРЕСА_1 та належала
ОСОБА_9, звернулась ОСОБА_3 (а.с.85).

Постановою державного нотаріуса
Дванадцятої Київської державної
нотаріальної контори від 04.06.2013
відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва
про право власності на спадщину, яка
знаходиться в АДРЕСА_1, частина якої
належала ОСОБА_9, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_3, у зв'язку з відсутністю
правовстановлюючого документа на
квартиру (а.с. 86).

З відповіді Київського міського бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна вбачається, що станом
на ІНФОРМАЦІЯ_3, згідно даних Бюро: 32/100
частини квартири АДРЕСА_1 на праві
власності зареєстровано за ОСОБА_9 на
підставі договору дарування,
посвідченого 11.05.2000 (а.с. 39, 174).

Таким чином, судом встановлено, що на
момент смерті ОСОБА_9 (ІНФОРМАЦІЯ_3) йому
на праві власності належало нерухоме
майно, а саме: 32/100 частини квартири
АДРЕСА_1, що також входить до складу
спадкового майна.

Отже, суд першої інстанції, з
урахуванням фактичних обставин справи
та вимог цивільного законодавства,
дійшов цілком обґрунтованого висновку
про задоволення позову в частині
визнання за позивачами права власності
на частку у спадщині.

Разом з цим, слід зазначити, що суд
першої інстанції, обчислюючи ідеальну
частку кожного із спадкоємців у
квартирі, допустився арифметичної
помилки, визначивши частку в
десятковому дробі. У зв'язку з цією
помилкою, виникає технічна
неможливість реєстрації частки, у
вигляді такого дробу, в Державному
реєстрі речових прав на нерухоме майно,
оскільки частка в нерухомому майні
повинна бути виражена завжди виключно
у вигляді простого дробу.

З матеріалів справи вбачається, що
спадковим майном після смерті ОСОБА_9
(ІНФОРМАЦІЯ_3) є 32/100 частки квартири
АДРЕСА_1. Шість спадкоємців спадкують в
рівних частках кожний, а тому частка у
спадщині кожного спадкоємця становить
1/6. Відповідно ідеальна частка кожного
спадкоємця у квартирі складає - 16/300 (32/100
: 6 = 32/600 або 16/300 (скорочення дробу). Таким
чином, суду необхідно було зазначити
про визнання за кожним позивачем
(ОСОБА_2, ОСОБА_3) права власності на 16/300
часток квартири АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за законом після смерті
ОСОБА_9, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

При цьому, слід зауважити, що допущена
судом арифметична помилка, з огляду на
правильність по суті рішення, в частині
що не оскаржується, не може бути
підставою для скасування чи зміни
рішення в цій частині, однак є
підставою для виправлення такої
арифметичної помилки судом першої
інстанції, в порядку ст. 219 ЦПК України,
що забезпечить належну державну
реєстрацію права власності.

Що стосується відмови суду в
задоволенні іншої частини вимог у
зв'язку з недостатністю доказів, слід
зазначити наступне.

Як вже вказувалось вище, після смерті
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_9 відкрилась
спадщина, яка була прийнята
спадкоємцями і останнім видано
свідоцтво про право на спадщину за
законом щодо частки квартири АДРЕСА_3.

У зв'язку з відсутністю
правовстановлюючого документу на
належну ОСОБА_9 частку в квартирі
АДРЕСА_1 спадкоємці ОСОБА_2, ОСОБА_3 та
ОСОБА_10, 18.06.2013, звернулись до суду з
даним позовом.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_10 помер, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
серії НОМЕР_2. Оскільки ОСОБА_10 прийняв
спадщину після смерті ОСОБА_9 та у
зв'язку зі смертю не оформив своїх
спадкових прав, спадкоємці ОСОБА_10
мають право на належне йому спадкове
майно, яке з огляду вищезазначене
складає 16/300 часток квартири АДРЕСА_1.

Спадкоємцями померлого ІНФОРМАЦІЯ_4
ОСОБА_10 є: його дружина ОСОБА_2, як
спадкоємиця першої черги (ст. 1261 ЦК
України), розмір частки у спадщині якої
складає 1/2 частку, та за правом
представлення (ст. 1266 ЦК України) його
онуки ОСОБА_3, ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, та
ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, які спадкують ту
частку у спадщині, яка належала б за
законом їхньому батьку ОСОБА_9, якби він
був живий на час відкриття спадщини.
Відповідно розмір частки у спадщині
кожного з вищеперерахованих онуків
складає 1/6 частку (1/2 : 3).

З матеріалів спадкової справи до майна
померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_10,
витребуваної судом апеляційної
інстанції, вбачається, що ОСОБА_2, 22.10.2013
звернулась до нотаріуса з заявою про
прийняття спадщини після смерті її
чоловіка ОСОБА_10. Інші спадкоємці не
звернулися до нотаріуса із заявами про
прийняття спадщини, але фактично вони
прийняли спадщину, оскільки ОСОБА_3
постійно проживала разом зі
спадкодавцем на час відкриття
спадщини, що підтверджується наявною у
спадковій справі Довідкою Форми № 3,
виданою ТОВ «Кийградсервіс» від 18.10.2013
№ 2990, а ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_8
ІНФОРМАЦІЯ_2, як малолітні вважаються
такими, що прийняли спадщину (ст. 1268 ЦК
України).

Отже ідеальна частка у квартирі
АДРЕСА_1, кожного вищевказаного
спадкоємця після смерті ОСОБА_10
складає:

- ОСОБА_2 - 8/300 (16/300 (спадкове майно) х 1/2
(частка у спадщині));

- ОСОБА_3 - 8/900 (16/300 (спадкове майно) х 1/6
(частка у спадщині));

- ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 - 8/900 (16/300 (спадкове
майно) х 1/6 (частка у спадщині));

- ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 - 8/900 (16/300 (спадкове
майно) х 1/6 (частка у спадщині)).

З наведеного вбачається, що висновок
суду про відмову в задоволенні вимоги
про визнання за ОСОБА_2 права власності
в порядку спадкуваннями на частку
майна, яке фактично успадкував її
покійний чоловік ОСОБА_10 після смерті
його сина ОСОБА_9, але не встиг оформити
своїх спадкових прав, є передчасним і
не ґрунтується на вимогах закону та
фактичних обставинах справи.

У відповідності з вимогами ст. 309 ЦПК
України підставами для скасування
рішення суду першої інстанції і
ухвалення нового рішення або зміни
рішення є: неповне з'ясування судом
обставин, що мають значення для справи;
недоведеність обставин, що мають
значення для справи, які суд вважав
встановленими; невідповідність
висновків суду обставинам справи;
порушення або неправильне
застосування норм матеріального або
процесуального права, тощо.

Отже, враховуючи вищевикладене,
колегія суддів приходить до висновку,
що у зв'язку з неповним з'ясуванням
судом обставин, що мають значення для
справи та неправильним застосуванням
норм матеріального права, рішення суду
підлягає частковому скасуванню з
ухваленням в цій частині нового
рішення про часткове задоволення
позовної вимоги ОСОБА_2 про визнання за
нею права власності на частку
спадкового майна, яке фактично
успадкував її покійний чоловік ОСОБА_10
після смерті його сина ОСОБА_9, але не
встиг оформити своїх спадкових прав.

Враховуючи викладене, керуючись, ст.ст.
218, 303, 304, 307, 309, 313, 314, 316, 317, 319 ЦПК України,
колегія суддів,

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, ОСОБА_3 -
задовольнити.

Рішення Святошинського районного суду
м. Києва від 31 січня 2014 року в частині
відмови в задоволенні вимоги про
визнання за ОСОБА_2 права власності на
частку майна в порядку спадкування за
законом на яку мав право ОСОБА_10 -
скасувати.

В цій частині ухвалити нове рішення.

Позовну вимогу ОСОБА_2 про визнання
права власності в порядку спадкування
за законом на частку, яку фактично
успадкував її покійний чоловік ОСОБА_10
після смерті його сина ОСОБА_9, але не
встиг оформити своїх спадкових прав -
задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, право
власності на 5,33/100 часток квартири
АДРЕСА_1, в порядку спадкування за
законом спадкоємцями, на частку, яку
фактично успадкував її покійний
чоловік Пастушенко Павло Маркович
після смерті його сина Пастушенка
Геннадія Павловича, але не встиг
оформити своїх спадкових прав.

В іншій частині рішення суду - залишити
без змін.

Рішення набирає законної сили з
моменту його проголошення та протягом
двадцяти днів може бути оскаржене до
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ.

Головуючий

Судді