РІШЕННЯ

іменем
України

02 квітня 2014 року
м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської
області:

головуючий суддя Овдієнко В.В.

з участю секретаря Іванової О.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду цивільну справу:

- за позовною заявою ОСОБА_1 до
територіальної громади в особі
Зміївської міської ради Харківської
області, ОСОБА_2 про встановлення факту
родинних відносин між фізичними
особами та визнання права власності на
квартиру в порядку спадкування за
законом,

- за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2,
ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права
власності на квартиру в порядку
спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

05.12.2013 року ОСОБА_1 звернулася до суду з
позовною заявою, а 31.01.2014 року з
уточненою позовною заявою до
територіальної громади в особі
Зміївської міської ради Харківської
області, ОСОБА_2 з наступними вимогами:
встановити факт родинних відносин між
померлою ІНФОРМАЦІЯ_7 року ОСОБА_4 та її
сином ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8
року; визнати за ОСОБА_1 право власності
на квартиру АДРЕСА_3 в порядку
спадкування за законом після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_7 року баби ОСОБА_4.

В обґрунтування позовної заяви
зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_7 року в м.
Зміїв Харківської області померла її
баба ОСОБА_4, яка за життя була
власником квартири АДРЕСА_3.

Її (позивачки) батьками є ОСОБА_2 та
ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року в м.
Зміїв Харківської області.

Батьками ОСОБА_5 були ОСОБА_4 та ОСОБА_6,
але в свідоцтві про народження батька
прізвище матері вказано "ОСОБА_4", а
документ про зміну прізвища його
матері не зберігся.

Рішенням виконавчого комітету
Зміївської районної ради Харківської
області від 25.09.1990 року вона (позивачка)
була призначена піклувальником бабусі
ОСОБА_4 з сумісним проживанням та була
зареєстрована з нею в спірній квартирі.

Після смерті баби ОСОБА_4, син померлої
(її батько) ОСОБА_5, який мешкав в
квартирі АДРЕСА_1, прийняв спадщину,
взявши телевізор та килим з квартири
матері.

Після смерті батька вона прийняла у
спадок квартиру АДРЕСА_3, оскільки була
зареєстрована та фактично проживала у
цій квартирі.

Однак оформити право на спадщину вона
не має можливості через те, що відсутнє
документальне підтвердження родинних
відносин між її бабою ОСОБА_4 та її
сином (батьком позивачки) ОСОБА_5, а
також відсутнє документальне
оформлення спадщини її батьком ОСОБА_5
після своєї матері. Тому вона
звернулася з цим позовом до суду.

27.03.2014 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали
зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про
визнання права власності на квартиру
АДРЕСА_3 в порядку спадкування за
законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8
року ОСОБА_5.

В обґрунтування зустрічної позовної
заяви ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зазначили, що
ОСОБА_2 є дружиною ОСОБА_5, а ОСОБА_1 та
ОСОБА_5 - їх спільними дітьми.

ІНФОРМАЦІЯ_7 року в м. Зміїв Харківської
області померла мати ОСОБА_5 - ОСОБА_4,
яка за життя була власником квартири
АДРЕСА_3.

Після смерті своєї матері ОСОБА_5 з
квартири АДРЕСА_3 взяв телевізор та
килим, чим фактично прийняв спадщину.

ІНФОРМАЦІЯ_8 року в м. Зміїв Харківської
області помер ОСОБА_5

На момент смерті ОСОБА_5 вони мешкали з
ним і були зареєстровані в АДРЕСА_1 і,
відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України,
прийняли спадщину після померлого
чоловіка та батька.

Оскільки за життя ОСОБА_5 не оформив
спадщину після померлої матері, вони не
мають змоги оформити спадщину на
квартиру, що зареєстрована за матір'ю
померлого ОСОБА_4, в якій зареєстрована
та фактично проживає позивачка за
первісним позовом ОСОБА_1, яка також
претендує на цю квартиру.

Належним чином повідомлені сторони в
судове засідання не з'явилися, подали
заяви про судовий розгляд справи за їх
відсутністю, не заперечували
обставини, викладені у позовних заявах.
(а. с. 26, 37-40, 54-56).

Зважаючи на те, що всі особи, які
беруть участь у справі в судове
засідання не з'явилися, відповідно до ч.
2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового
процесу за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалося.

Дослідивши надані сторонами
письмові докази, оцінивши належність,
допустимість, достовірність кожного
доказу окремо, а також достатність і
взаємний зв'язок наявних у справі
доказів у їх сукупності, суд дійшов
наступного:

Спірною є квартира АДРЕСА_3, яка згідно
свідоцтву про право власності на житло,
належить в цілому ОСОБА_4. (а. с. 8).

За рішенням Виконавчого комітету
Зміївської районної ради Харківської
області №331 від 25.09.1990 року ОСОБА_1 була
призначена попечителем над
престарілою хворою бабою ОСОБА_4 з
сумісним проживанням. (а. с. 11).

З повідомлення КП "Зміїв-сервіс" від
05.02.2014 року вбачається, що за адресою:
АДРЕСА_3 з 25 липня 1991 року по теперішній
час зареєстрована ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.
(а. с. 41).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 року в м.
Зміїв у віці 82 років, що
підтверджується даними свідоцтва про
смерть, виданого 08.08.2000 року Зміївським
відділом реєстрації актів
громадянського стану Харківської
області. (а. с. 10).

З повідомлення Зміївської державної
нотаріальної контори від 30.01.2014 року
вбачається, що після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_7 року ОСОБА_4 з заявами про
прийняття або відмову від спадщини у
встановлений законом шестимісячний
термін, до нотаріальної контори ніхто
із спадкоємців не звертався; заповіти
від імені померлої не посвідчувалися.
(а. с. 36).

Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР При
спадкоємстві за законом спадкоємцями
першої черги є, в рівних частках, діти
(у тому числі усиновлені), дружина і
батьки (усиновителі) померлого. До
числа спадкоємців першої черги
належить також дитина померлого, яка
народилася після його смерті.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 549 ЦК УРСР
визнається, що спадкоємець прийняв
спадщину: 1) якщо він фактично вступив в
управління або володіння спадковим
майном; 2) якщо він подав державній
нотаріальній конторі за місцем
відкриття спадщини заяву про прийняття
спадщини.

Зазначені в цій статті дії
повинні бути вчинені протягом шести
місяців з дня відкриття спадщини.

Сторонами не заперечуються, та
відповідно до ч. 1 ст. 61 ЦК України, не
підлягають доказуванню ті обставини,
що ОСОБА_5, який є сином ОСОБА_4, прийняв
спадщину після смерті своєї матері
відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР
шляхом фактичного вступу у володіння
спадковим майном.

У відповідністю з п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК
України, суд розглядає справи про
встановлення факту родинних відносин
між фізичними особами.

Оскільки відсутні документи, які
підтверджують зміну прізвища матері
ОСОБА_5 з "ОСОБА_4", як зазначено в його
свідоцтві про народження (а. с. 7), на
"ОСОБА_4", як записано в свідоцтві про
смерть та правовстановлюючому
документі на спірну квартиру,
відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України
належить задовольнити вимогу позовної
заяви ОСОБА_1 про встановлення факту
родинних відносин, який має для сторін
юридичне значення.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 року, що
підтверджується свідоцтвом про смерть,
виданим відділом реєстрації актів
цивільного стану реєстраційної служби
Зміївського районного управління
юстиції Харківської області 13.04.2012
року, копія якого залучена до
матеріалів справи. (а. с. 12).

З повідомлення Зміївської державної
нотаріальної контори від 30.01.2014 року
вбачається, що після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_8 року ОСОБА_5 з заявами про
прийняття або відмову від спадщини у
встановлений законом шестимісячний
термін, до нотаріальної контори ніхто
із спадкоємців не звертався; заповіт
від імені померлого не посвідчувався.
(а. с. 36).

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обов'язків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця), до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України
спадкування здійснюється за заповітом
або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до
складу спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1223 ЦК України закріплено,
що право на спадкування мають особи,
визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту,
визнання його недійсним, неприйняття
спадщини або відмови від її прийняття
спадкоємцями за заповітом, а також у
разі не охоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують особи, визначені у
статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у
день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у
першу чергу право на спадкування за
законом мають діти спадкодавця, у тому
числі зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

У відповідності з ч. 1 ст. 1270 ЦК України
для прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Спадкоємцями за законом першої черги
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року
ОСОБА_5 є його дружина ОСОБА_2 та діти
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується даними
копій свідоцтв про одруження та про
народження вказаних осіб. (а. с. 5, 6, 9, 51).

Даними повідомлення КП "Зміїв-сервіс"
від 26.03.2014 року підтверджується, що
ОСОБА_5 проживав та був зареєстрований
в АДРЕСА_1 з 11.02.1981 року по 11.04.2012 року.
Разом з ним проживають та
зареєстровані: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, -
дружина, зареєстрована з 19.10.1981 року по
теперішній час; ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, -
син, зареєстрований з 29 травня 1997 року
по теперішній час. На теперішній час та
в період на день смерті більше ніхто не
проживає та не зареєстрований, в тому
числі малолітні та неповнолітні діти.
(а. с. 50)

Статтею 15 ЦК України визначено, що
кожна особа має право на захист свого
цивільного права у разі його порушення,
невизнання або оспорювання. Кожна
особа має право на захист свого
інтересу, який не суперечить загальним
засадам цивільного законодавства.

У відповідності до ст. 16 ЦК
України кожна особа має право
звернутися до суду за захистом свого
особистого немайнового або майнового
права та інтересу. Способами захисту
цивільних прав та інтересів можуть
бути: 1) визнання права; 2) визнання
правочинну недійсним; 3) припинення дії,
яка порушує право; 4) відновлення
становища, яке існувало до порушення; 5)
примусове виконання обов'язку в натурі;
6) зміна правовідношення; 7) припинення
правовідношення; 8) відшкодування
збитків та інші способи відшкодування
майнової шкоди; 9) відшкодування
моральної (немайнової) шкоди; 10)
визнання незаконними рішення, дій чи
бездіяльності органу державної влади,
органу влади Автономної Республіки
Крим або органу місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб. Суд може захистити
цивільне право або інтерес іншим
способом, що встановлений договором
або законом. Суд може відмовити у
захисті цивільного права та інтересу
особи в разі порушення нею положень
частин другої - п'ятої статті 13 цього
Кодексу.

Позивачкою за первісним позовом
ОСОБА_1 не надно доказів того, що вона є
спадкоємцем за законом після померлої
ІНФОРМАЦІЯ_7 року баби ОСОБА_4, а також
що вона прийняла спадщину після
померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року батька
ОСОБА_5, тому вимога її позовної заяви
про визнання права власності на спірну
квартиру є необґрунтованою і
задоволенню не підлягає.

Позивачі за зустрічним позовом
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надали докази того, що
вони є спадкоємцями за законом першої
черги після померлого ІНФОРМАЦІЯ_8 року
ОСОБА_5, та прийняли спадщину в
установленому порядку відповідно до
вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України, до складу
спадщини входить спірне нерухоме
майно, тому зустрічна позовна заява є
обґрунтованою та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного,
керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 61, 169, ч. 2 ст. 197,
212-215, 218, 256 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 -
задовольнити частково.

Встановити факт родинних
відносин між померлою ІНФОРМАЦІЯ_7 року
в м. Зміїв Харківської області ОСОБА_4
та її сином ОСОБА_5, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_8 року.

В задоволенні іншої частини
позовної заяви ОСОБА_1 - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2,
ОСОБА_3 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 та ОСОБА_3, у порядку
спадкування за законом, в рівних
частках по 1/2 частині за кожним право
власності на квартиру АДРЕСА_3.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через
Зміївський районний суд шляхом подачі
апеляційної скарги в десятиденний
строк з дня отримання копії цього
рішення.

Головуючий: