Справа № 211/1420/14-ц
Провадження № 2/211/1183/14
У Х В А Л А

іменем України

07 квітня 2014 року суддя
Довгинцівського районного суду м.
Кривого Рогу Дніпропетровської
області Ткаченко С.В., розглянувши
позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4 , третя особа на стороні
позивача ОСОБА_5, про поділ житлового
будинку та земельної ділянки в натурі
між власниками ( виділення частки ) ,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 12 03 2014 року звернулася до
суду з позовною заявою до ОСОБА_3,
ОСОБА_4, третя особа на стороні позивача
ОСОБА_5, про поділ житлового будинку та
земельної ділянки в натурі між
власниками ( виділення частки ) .

Ухвалою суду від 28 02 2014 року
заява залишена без руху згідно зі ст.
ст. 119, 121 ЦПК України з пропозицією
виправлення недоліків до 01 04 2014 року ,
але не більше як протягом 3-х днів з дня
отримання ухвали .

В ухвалі зазначено, що не
дотримано вимоги ст. 119, 121 ЦПК України,
а саме:

У позовній заяві не зазначено
ціни позову, що є обов»язковим
відповідно до ст.. 119 ЦПК України за
позовами майнового характеру.

Позивачем сплачено судовий збір у
розмірі 243,60 грв. В позовній заяві
позивач пред"являє позов майнового
характеру ( поділ майна ) .

Згідно ст. 4 Закону України "Про
судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI за
даним позовом ставка судового збору
становить 1 відсоток ціни позову, але
не менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати - 243,60 грн. та не більше
3 розмірів мінімальної заробітної
плати - 3654 грн. Отже, позивачу
необхідно доплатити судовий збір за
позовні вимоги майнового характеру - 1
% від вартості майна, яке вона просить
залишити у її власності, на момент
звернення з позовом до суду. До
матеріалів справи не додано жодного
документу в підтвердження вартості
майна на момент звернення з позовом до
суду, що унеможливлює суд визначити
ціну позову.

В позовній заяві позивач
посилається на норми, що регулюють
правовий режим спільної часткової
власності. Однак відповідно до ст.367 ЦК
України майно, що є у спільній
частковій власності, може бути
поділене в натурі між співвласниками
за домовленістю між ними. У разі
поділу спільного майна між
співвласниками право спільної
часткової власності на нього
припиняється. Положення даної норми
позивачем не враховане та питання про
припинення спільної часткової
власності та визнання права власності
на частину майна не ставиться.

Позивач посилається в позові на
рішення суду від 25 04 2006 року про виділ в
натурі частки в спільній частковій
власності , відповідно до якого вона є
співвласником будинку. Однак
відповідно до даного рішення ділився
не добудований житловий будинок. З часу
винесення даного рішення минуло майже 8
років. Згідно до даного рішення сторони
повинні були провести закладення
дверей, обладнання віконного отвору,
тощо. За цей час можливо щось
добудовувалося, надані до позову копії
зведеного акту, плану будинку надані
майже 11 річної давності. Суду не
надані жодні документи , які б
підтверджували кому належить на час
звернення з позовом до суду спірне
домоволодіння, технічні документи на
домоволодіння на час звернення з
позовом до суду.

Крім того позивач просить виділити
земельну ділянку , однак не зазначає чи
у власність чи у користування і також
копія плану земельної ділянки
надається 11 річної давності, не
зазначено та не надано документів який
правовий статус земельної ділянки на
момент звернення з позовом до суду.
Крім того, просить виділити частину
земельної ділянки від 3 / 4 частки
загальною площею 688,35 кв.м., тоді як
відповідно до вищезазначеного рішення
суду 3 / 4 частини складають 869,85 кв.м.

Позивач просить визнати за нею
літню кухню - гараж " Б2" , площею 42,1 кв.м. ,
однак відповідно до вищезазначеного
рішення суду взагалі відсутня така
побудова як літня кухня - гараж " Б2"
площею 42,1 кв.м. і вона чи інші члени
сім"ї не є власниками такої побудови, не
вбачається наявність такої побудови і
в наданих суду до позову документів.

Ухвала про залишення заяви без
руху направлена судом на адресу
позивача 19 03 2014 року рекомендованим
листом з повідомленням , однак
повернута без вручення по закінченню
терміну зберігання .

Позивач рухом по розгляду
позовної заяви не цікавиться.

Як наголошує Європейський суд з
прав людини, у своїх рішеннях, сторона,
яка задіяна в ході судового розгляду ,
зобов"язана з розумним інтервалом часу
сама цікавитись провадженням по
справі, добросовістно користуватися
належними йому процесуальними правами
та неухильно виконувати процесуальні
обов"язки.

Крім того , ст. 1 ЦПК України
визначено, що завданням цивільного
судочинства є справедливий,
неупереджений та своєчасний розгляд і
вирішення цивільних справ, з метою
захисту порушених , невизнаних або
оспорюваних прав , свобод чи інтересів
фізичних осіб, прав чи інтересів
юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України у
разі невиконання вимог ухвали суду
про залишення заяви без руху , заява
вважається не поданою і підлягає
поверненню позивачеві.

Керуючись ст. ст. 119,121 ЦПК України ,

У Х В А Л
И В:

позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4 , третя особа на стороні
позивача ОСОБА_5, про поділ житлового
будинку та земельної ділянки в натурі
між власниками ( виділення частки )
вважати не поданою і повернути
заявнику .

Одночасно, суд роз'яснює, що
повернення заяви не перешкоджає
повторному зверненню із заявою до суду,
якщо перестануть існувати обставини,
що стали підставою для повернення
заяви.

На ухвалу може бути подана
апеляційна скарга в апеляційний суд
Дніпропетровської області протягом 5
днів з дня її проголошення . У разі,
якщо ухвалу було постановлено без
участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п»яти днів з дня отримання копії
ухвали.

Суддя: С. В. Ткаченко