Новоархангельський районний суд
Кіровоградської області
Кіровоградської області, вул. Слави 26
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2014 року Новоархангельський
районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді:
Партоліної І.П.

при секретарі:
Довгій С.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в смт.
Новоархангельськ цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до Торговицької
сільської ради Новоархангельського
району Кіровоградської області про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до
відповідача про надання додаткового
строку для прийняття спадщини,
мотивуючи свої вимоги тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер її батько
ОСОБА_2, який за життя заповів їй у
спадок все належне йому майно.

Однак вона вчасно не звернулась із
заявою про прийняття спадщини,
оскільки сам заповіт вона виявила
значно пізніше в часі та у
шестимісячний строк після смерті
батька перебувала на лікуванні у
Новоархангельській ЦРЛ. Дані
обставини просить вважати поважними
причинами пропущення строку звернення
до нотаріальної контори і просить
надати їй додатковий строк для подачі
заяви для прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з'явилась
, подала до суду заяву про розгляд
справи за її відсутності, позовні
вимоги підтримує в повному обсязі та
просила їх задовольнити.

Представник відповідача- Торговицької
сільської ради Новоархангельського
району в судове засідання не з'явився,
відповідач надав заяву про розгляд
справи за відсутності представника із
зазначенням, що позовні вимоги визнає
і не заперечує проти задоволення
позову.

Оголосивши заяви сторін та дослідивши
докази в сукупності з іншими
матеріалами справи, суд приходить до
наступного висновку.

Правовідносини сторін регулюються
ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України.

Як встановлено в судовому засіданні
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року в
с.Торговиці Новоархангельського
району Кіровоградської області.

Про те, що покійний доводиться рідним
батьком позивачці свідчать записи у
свідоцтві про народження ОСОБА_1, де у
графі батько зазначений ОСОБА_2 та
копія свідоцтва про одруження
останньої, де після укладення шлюбу їй
було присвоєне прізвище-ОСОБА_1.

Довідкою виданою Торговицькою
сільською радою Новоархангельського
району Кіровоградської області
засвідчується, що ОСОБА_2 до дня смерті
ІНФОРМАЦІЯ_2 року був зареєстрований в
АДРЕСА_1 і в даному домоволодінні
проживав один.

За інформацією Новоархангельської
державної нотаріальної контори після
смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2
року в с.Торговиці
Новоархангельського району
Кіровоградської області спадкова
справа не відкривалась, свідоцтво про
право на спадщину не видавалось і
згідно Єдиного Реєстру спадкових справ
від імені ОСОБА_2

Торговицькою сільською радою
Новоархангельського району
Кіровоградської області
посвідчувались заповіти 17.10.1991 року за
реєстром № 72, 17.03.2000 року за реєстром №93
та 06.06.2001року за реєстром № 65.

Відповідно до ч.2 ст. 1223 у разі
відсутності заповіту, визнання його
недійсним, неприйняття спадщини або
відмови від її прийняття спадкоємцями
за заповітом, а також у разі не
охоплення заповітом усієї спадщини
право на спадкування за законом
одержують особи, визначені у статтях
1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст.ст. 1268,1269 та 1270 ЦК України
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її і протягом шести місяців з
часу відкриття спадщини спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати до
нотаріуса заяву про прийняття
спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно роз'яснень зазначених у п.24
Постанови Пленуму Верховного Суду
України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову
практику у справах про спадкування»
вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як доказ поважності причин позивачем
зазначено перебування позивачки на
амбулаторному лікуванні з 06.06.2013 року
по 17.06.20132 року у Новоархангельській
ЦРЛ, що судом приймається як поважна
причина пропуску шестимісячного
терміну подачі заяви до нотаріальної
контори для прийняття спадщини.

У разі спадкування за заповітом воля
спадкодавця виражається у заповіті,
який за своєю правовою природою є
одностороннім правочином і тому
регулюється не тільки нормами
спадкового права, але також
підпорядковується загальним правилам
про вчинення правочинів та про їх
недійсність. Якщо стосовно майна
укладений заповіт, то пріоритет
надається саме цьому виду спадкування.
Якщо заповіту немає або його визнано
недійсним, або якщо усі спадкоємці
відмовилися від спадщини, не прийняли
спадщину чи померли до її відкриття, то
настає спадкування за законом.

Крім спадкування за заповітом і за
законом, які названі у ст.1217 Цивільного
кодексу України, інші норми ЦК України
передбачають також спадкування на
підставі рішення суду, який
застосовується у випадку так званої
«відумерлої спадщини», тобто існування
спадщини, яка не була успадкована
протягом установленого законом строку
жодною особою.

З аналізу наведених норм вбачається, що
пріоритет інституту спадкоємництва
надається спадкоємцям (за заповітом, чи
за законом у порядку черговості), і лише
після цього за рішенням суду у порядку
ст.1277 ЦК України.

При цьому ст.1277 ЦК України передбачає
строк, протягом якого орган місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини зобов'язаний подати до суду
заяву про визнання спадщини
відумерлою. Така заява подається після
спливу одного року з часу відкриття
спадщини. Лише після визнання судом
спадщини відумерлою спадщина
переходить у власність територіальної
громади за місцем відкриття спадщини
(ч. 3 ст.1277 ЦК України).

Даних про визнання вищезазначених
заповітів недійсними матеріали справи
не містять і вони є чинними відповідно
до Інформаційної довідки зі Спадкового
реєстру (заповіти/спадкові договори).

Не містять матеріали справи і рішення
суду про визнання спадщини після
померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2
відумерлою, оскільки відповідач з
такою заявою до суду не звертався.

Торговицька сільська рада
Новоархангельського району
Кіровоградської області позовні
вимоги позивача визнала і не заперечує
проти їх задоволення, що
підтверджується письмовою заявою
відповідача.

Тобто, із вказаних заяв убачається, що
відповідач фактично позовні вимоги
визнав, що відповідно до ч.2 ст.31,ч.4 ст.130,
ч.4 ст.174 ЦПК України є підставою для
ухвалення рішення про задоволення
позову, крім випадків, коли визнання
відповідачем позову суперечить закону
або порушує права, свободи чи інтереси
інших осіб.

У судовому засіданні порушень
визначенням позивачеві додаткового
строку для прийняття спадщини прав,
свобод чи інтересів інших осіб не
встановлено, оскільки інші спадкоємці
відсутні.

З огляду на викладене суд вважає, що
поважність причин пропуску строку для
прийняття спадщини повинні
ураховуватися при наявності інших
спадкоємців та спору між ними. До цього
зводяться і норми ч.2 ст.1272 ЦК України,
якою передбачено, що спадкоємець, який
пропустив строк для прийняття спадщини
може подати заяву про її прийняття
нотаріусу за місцем відкриття спадщини
за письмовою згодою спадкоємців, які
прийняли спадщину (тобто, за
відсутності рішення суду про
встановлення додаткового строку).

Як роз'яснено Верховним Судом України у
п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7
«Про судову практику у справах про
спадкування» суди відкривають
провадження у справі за позовом особи
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини у разі відсутності
письмової згоди спадкоємців, які
прийняли спадщину, а також за
відсутності інших спадкоємців, які
могли б дати письмову згоду на подання
заяви до нотаріальної контори про
прийняття спадщини. Відповідачами у
такій справі є спадкоємці, які прийняли
спадщину. При відсутності інших
спадкоємців за заповітом і за законом,
усунення їх від права на спадкування,
неприйняття ними спадщини, а також
відмови від її прийняття відповідачами
є територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини. При розгляді цих справ слід
перевіряти наявність або відсутність
спадкової справи стосовно спадкодавця
за місцем відкриття спадщини,
наявність обґрунтованої постанови про
відмову нотаріуса у вчиненні
нотаріальної дії. За наявності у
спадковій справі заяви спадкоємця про
відмову від права на спадщину його
вимоги про визначення додаткового
строку про прийняття спадщини
задоволенню не підлягають.

Оскільки спадкова справа не
відкривалась, спадщина ніким не
прийнята, інші спадкоємці не
встановлені, заяв про відмову від
спадщини позивач не подавав, спадщина
не визнана судом відумерлою позивач в
інший спосіб, крім як звернутися з
позовом до суду про встановлення
додаткового строку для прийняття
спадщини, захистити своє порушене
право не може, тому суд приходить до
висновку про задоволення позовних
вимог.

Також суд враховує той факт, що
відповідно до Конституції України
особа повинна неухильно додержуватися
Конституції України та законів
України, не посягати на права і свободи,
честь і гідність інших людей та
виконувати обов'язки, передбачені
ст.65-67 Конституції України. При
невиконанні особою конституційних
обов'язків незнання законів не
звільняє особу від юридичної
відповідальності.

При цьому ст.64 Конституції України
передбачає, що конституційні права і
свободи людини і громадянина не можуть
бути обмежені, крім випадків,
передбачених Конституцією України.

Як свідчить практика Європейського
суду з прав людини особа вправі бути
юридично необізнаною.

Таким чином, суд вважає, що оскільки
прийняття спадщини є правом особи, а не
її обов'язком, а позивач в інший спосіб
захистити своє право не може, інші
спадкоємці відсутні, а спадщина не
визнана відумерлою і відповідач визнає
позов, тому позовні вимоги підлягають
задоволенню з визначенням позивачу
тримісячного строку для подання заяви
про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 213,
214, 215 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати, що строк подання заяви про
прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_2, що настала ІНФОРМАЦІЯ_2 року у
с.Торговиці Новоархангельського
району Кіровоградської області,
пропущений ОСОБА_1 з поважних причин.

Визначити ОСОБА_1 додатковий
трьохмісячний строк для подання заяви
про прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_4.

Визначений додатковий трьохмісячний
строк для подання заяви про прийняття
спадщини рахувати з часу набрання цим
рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Кіровоградської області через
Новоархангельський районний суд
шляхом подачі в 10-денний строк з дня
проголошення рішення апеляційної
скарги або у разі, якщо особи, які брали
участь у справі, не були присутні в
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення,
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя: