Провадження №2/761/678/2014
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 березня 2014 року
Шевченківський районний суд м. Києва в
головуючого судді:
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м.Києва
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2, Головного управління юстиції в
м.Києві про визнання права власності в
порядку спадкування за заповітом, -
В жовтні 2013 року ОСОБА_1 (Позивач)
звернулась до Шевченківського
районного суду м. Києва з позовом до
ОСОБА_2 (Відповідач-1), Головного
управління юстиції в м. Києві
(Відповідач-2), про визнання права
власності в порядку спадкування за
Свої позовні вимоги Позивач мотивував
тим, що згідно заповіту, посвідченого
державним нотаріусом Восьмої
Київської державної нотаріальної
контори, зареєстрованого в реєстрі за
№ 2-427 від 11.08.2008р. її батько ОСОБА_3,
ІНФОРМАЦІЯ_1 заповів їй все майно, яке
належало б йому на день його смерті.
ІНФОРМАЦІЯ_3 батько Позивачки - ОСОБА_3
помер та в Першій Київській державній
нотаріальній конторі була заведена
спадкова справа, (в спадковому реєстрі
49480716), номер у нотаріуса 606/2010. За даними
Київського міського бюро технічної
інвентаризації станом на момент
подання запиту нотаріусом померлому
належало: - 1/3 частина квартири АДРЕСА_1
на підставі Свідоцтва про право
власності на житло, виданого органом
приватизації державного житлового
фонду Старокиївського району 04.01.1996р.
Наказ № 9323; - 1/6 частина квартири
АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва про
право на спадщину, виданого 8-ою
Київською державною нотаріальною
конторою 27.11.2007р. Таким чином, спадковим
майном, яке залишилось після смерті
батька Позивачки є 1 / 2 частина квартири
АДРЕСА_1. На заяву Позивачки Перша
Київська державна нотаріальна контора
13.05.2013р. повідомила, про неможливість
видачі свідоцтва про право на спадщину
за заповітом померлого, оскільки
Позивачем не було надано
правовстановлюючі документи на
вказану квартиру, про що було винесено
Постанову про відмову у вчиненні
нотаріальної дії від 20.09.2013р.
Враховуючи вищевикладене, Позивачка
просила визнати за нею в порядку
спадкування за заповітом право
власності на все майно, яке лишилось
після померлого ОСОБА_3, а саме на ?
частину квартири АДРЕСА_1.
У судовому засіданні представник
Позивача - ОСОБА_5 позовні вимоги
підтримав та просив їх задовольнити,
проти заочного розгляду справи не
Відповідачі у судове засідання не
з'явились, про час та місце розгляду
справи повідомлені належним чином, про
причини неявки суд не повідомили.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 224
Цивільного процесуального кодексу
України (надалі - ЦПК України) у разі
неявки в судове засідання відповідача,
який належним чином повідомлений і від
якого не надійшло заяви про розгляд
справи за його відсутності або якщо
повідомлені ним причини неявки визнані
неповажними, суд може ухвалити заочне
рішення на підставі наявних у справі
доказів, якщо позивач не заперечує
проти такого вирішення справи.

Враховуючи наявність в справі
достатніх матеріалів про права та
обов'язки сторін та те, що представник
позивача проти заочного розгляду
справи не заперечувала, суд, на
підставі ч. 1 ст. 224 та відповідно до ч. 1
ст. 225 ЦПК України, постановив ухвалу
про заочний розгляд справи.

Суд, заслухавши пояснення представника
Позивача, дослідивши матеріали справи
та матеріали спадкової справи № 606 щодо
майна померлого ОСОБА_3, повно і
всебічно з'ясувавши всі фактичні
обставини справи, на яких ґрунтується
позов, об'єктивно оцінивши докази, які
мають юридичне значення для розгляду
справи і вирішення спору по суті,
вважає, що позов підлягає задоволенню з
наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1
помер ОСОБА_3, про що в Книзі реєстрації
смертей ІНФОРМАЦІЯ_3 зроблено
відповідний актовий запис за №10318, що
підтверджується копією Свідоцтва про
смерть «Повторне» серії НОМЕР_1,
виданого Відділом реєстрації смерті у
м. Києві від 15.10.2010р. (а.с.36).

11 серпня 2008 року ОСОБА_3 було складено
заповіт, що посвідчений нотаріусом
Восьмої Київської державної
нотаріальної контори, згідно якого на
випадок смерті все його майно де б воно
не було і з чого б воно не складалось, і
взагалі все те, що буде йому належати і
на що за законом він матиме право
заповідається ОСОБА_1 (а.с.6,40). Вказаний
заповіт зареєстрований в Спадковому
реєстрі під № 45247610, що підтверджується
витягом зі Спадкового реєстру № 23957012
від 15.06.2010р. (а.с.39).

Статтею 1223 ЦК України визначено, що
право на спадкування мають особи,
визначені у заповіті. За ст. 1268 ЦК
України спадкоємець за заповітом чи за
законом має право прийняти спадщину
або не прийняти її.

Згідно ст. 1236 ЦК України, заповідач має
право охопити заповітом права та
обов'язки, які йому належать на момент
складення заповіту, а також ті права
та обов'язки, які можуть йому належати у
майбутньому.

З копії матеріалів спадкової справи №
606/2010 (номер в Спадковому реєстрі 49480716),
заведеної 15.06.2010р. державним нотаріусом
Першої Київської державної
нотаріальної контори щодо майна
померлого ОСОБА_3 (а.с.7), вбачається, що
Позивач 15.06.2010р. звернулась до Першої
Київської державної нотаріальної
контори з заявою про прийняття
спадщини за заповітом після померлого
ОСОБА_3 (а.с.35).

В зв'язку з оформленням спадщини,
нотаріусом було зроблено запити №
4419/02-14 від 15.06.2010р. до ЖЕК м. Києва (а.с.42),
№ 4418/0214 від 15.06.2010р. та № 5087/0214 від
08.07.2011р. до Київського міського бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна (а.с.47,48).

Згідно відповіді Київського міського
бюро технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна № 36061 (И-2011) від 25.07.2011р.
станом на 21.07.2011р. за померлим ОСОБА_3
зареєстровано: - 1/3 часина квартири
АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва про
право власності на житло, виданого
органом приватизації державного
житлового фонду Старокиївського
району 04.01.1996р. Наказ № 9323; - 1/6 частина
квартири АДРЕСА_1 на підставі Свідоцтва
про право на спадщину, виданого 8-ою
Київською державною нотаріальною
конторою 27.11.2007р. № 2-434 (а.с.8,50)

Листом № 4002/02-14 від 13.05.2013р. Першої
державної нотаріальної контори
Позивачку було повідомлено, що видати
свідоцтво про право на спадщину за
заповітом, посвідченим Восьмою
Київською державною нотаріальною
конторою 11 серпня 2008 року,
зареєстрованим в реєстрі за № 2-427,
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 на 1
/ 2 частину квартири АДРЕСА_1 неможливо,
так як Позивачем не було надано
правовстановлюючих документів на
вказану квартиру, Позивачу
рекомендовано для визнання права
власності на вищевказану 1 / 2 частину
квартири АДРЕСА_1 звернулась до суду
(а.с.9,52). Відмова Позивачці у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом підтверджується також
Постановою про відмову у вчиненні
нотаріальної дії державного нотаріуса
Першої Київської державної
нотаріальної контори (а.с.58).

На запит суду листом №27863 (И-2014) від
20.01.2014р. Київське міське БТІ повідомило
(а.с.60), що квартира АДРЕСА_1 на праві
власності зареєстрована: - 1/3 частини за
ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право
власності на житло, виданого згідно
розпорядження від 04 січня 1996р. № 9323
(а.с.61); - 1/6 частини за ОСОБА_3 на підставі
Свідоцтва про право на спадщину за
законом від 27.11.2007р., виданого державним
нотаріусом Восьмої Київської
державної нотаріальної контори та
зареєстрованого в реєстрі за № 2-434
(а.с.62); - 1 / 2 частина квартири за ОСОБА_6
на підставі «Договору дарування 1 / 2
частини квартири» від 05.03.2011р.,
посвідченого державним нотаріусом
ОСОБА_7 П'ятої Київської державної
нотаріальної контори та
зареєстрованого в реєстрі за № 3/583
(а.с.63).

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є
перехід прав та обов'язків (спадщини)
від фізичної особи, яка померла
(спадкодавця), до інших осіб
(спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок смерті.
Відповідно до частини 3 ст. 1223 ЦК
України право на спадкування виникає у
день відкриття спадщини.

Враховуючи, що за заповітом ОСОБА_3
заповідала все належне йому майно і на
що він матиме право ОСОБА_1, то суд
приходить до висновку, що до спадкоємця
перейшли всі належні спадкодавцю на
момент смерті права щодо нерухомого
майна, а саме квартири АДРЕСА_1.

Отже, до складу спадщини після смерті
померлого ОСОБА_3 увійшла 1 / 2 частина
квартири АДРЕСА_1.

Суд вважає, що Позивач - ОСОБА_1
реалізувала своє право на прийняття
спадщини за заповітом після померлого
батька шляхом подачі відповідної заяви
нотаріусу про прийняття спадщини у
встановлений законодавством строк (за
ст.1270 ЦК України - 6 місяців з часу
відкриття спадщини, тобто за ч.2 ст. 1220
ЦК України з дня смерті), та не
здійснювала відмову від прийняття
спадщини. Позивач довів належними та
допустимими доказами наявність свого
права власності на 1 / 2 частини
квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування
за заповітом після померлого - ОСОБА_3

Повно і всебічно з'ясувавши обставини
справи, на які посилався Позивач, як на
підставу своїх вимог, підтверджених
доказами, дослідженими в судовому
засіданні, оцінивши їх належність,
допустимість, достовірність, а також
достатність і взаємний зв'язок у їх
сукупності, встановивши
правовідносини, які випливають із
встановлених обставин та правові
норми, які підлягають застосуванню до
цих правовідносин, суд приходить до
висновку, що позов підлягає
задоволенню шляхом визнання за ОСОБА_1,
ІНФОРМАЦІЯ_2, права власності в порядку
спадкування за заповітом після
померлого ОСОБА_3 на 1 / 2 частини
квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до ст.88 ЦПК України з
Відповідача на користь Позивача
підлягає стягненню судовий збір,
сплачений при зверненні до суду у
розмірі 3 441,00грн.

З урахуванням положень ст. ст. 1216, 1218, 1223,
1236, 1268 Цивільного кодексу України,
керуючись ст.ст. 10, 11, 57-60, 64, 88, 169, 179, 208, 209,
212-215, 218, 223-226, 228, 232, 294, 296 ЦПК України, суд
-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Головного
управління юстиції в м.Києві про
визнання права власності в порядку
спадкування за заповітом, -
задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, право
власності на 1 / 2 частину квартири
АДРЕСА_1 в порядку спадкування за
заповітом після померлого ОСОБА_3.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
судовий збір, сплачений нею при
зверненні до суду, у розмірі 3 441,00грн.

Рішення може бути оскаржено до
Апеляційного суду м.Києва через
Шевченківський районний суд м.Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя: