Справа № 368/547/14-ц
У х в а л а

"01" квітня 2014 р. Суддя Кагарлицького
районного суду Київської області
Іванюта Т.Є. розглянувши заяву ОСОБА_1
, зацікавлена особа Мирівська
сільська рада Кагарлицького району
про тлумачення заповіту,

в с т а н о в и в :

Заявниця звернулась до суду з даною
заявою посилаючись на те, що
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 ., після
смерті якої відкрилась на спадщина на
земельну частку (пай) площею 2,45
гектари, яка розташована на території
Мирівської сільської Ради, яка
входить до складу спадщини.

11.05.2004 року. ОСОБА_2 склала на її ім'я
заповіт, який посвідчено секретарем
Мирівської сільської ради
Кагарлицькою району Київської області
Мисником В. І. та зареєстровано у
реєстрі № 57.

12 лютого 2014 року. Приватним нотаріусом
Кагарлицького районного нотаріального
округу ОСОБА_4 В. була заведена спадкова
справа.

Проте, залишається неможливим прийняти
спадщину в повному обсязі, оскільки, за
життя ОСОБА_2, належала земельна
ділянка у виді частки (пай) КСП
«Дружба», що підтверджується
сертифікатом Серії КВ № 025844 виданого
10.08.1996 року Кагарлицькою РДА Київської
області, а 04.10.2006 року, ОСОБА_2 отримала
новий правовстановлюючии документ на
ту саму земельну ділянку (земельну
частку/пай КСП «Дружба»), а саме
Державний акт на право власності на
земельну ділянку Серії ЯД№ 654633.

В зв'язку з чим, просить
здійснити тлумачення заповіту,
складеного 11.05.2004 року ОСОБА_2 в частині
належності ОСОБА_2 земельної ділянки
площею 2,45 га з цільовим призначенням
«ведення товарного
сільськогосподарського виробництва»,
що розташована на території Мирівської
сільської ради, а також встановити факт
належності ОСОБА_2, земельної ділянки
площею 2,45 га цільове призначення
«ведення товарного
сільськогосподарського виробництва»,
що розташована на території Мирівської
сільської ради, відносно якої 11 травня
2004 року було складено заповіт на ім.»я
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказану заяву слід залишити без
руху,оскільки вона подана з порушенням
вимог ст..ст.119,121 ЦПК України.

Згідно ст.. 1256, 213 ЦК України при
тлумаченні змісту правочину беруться
до уваги однакове для всього змісту
правочину значення слів і понять, а
також загальноприйняте у відповідній
сфері відносин значення термінів. Якщо
буквальне значення слів і понять, а
також загальноприйняте у відповідній
сфері відносин значення термінів не
дає змоги з»ясувати зміст окремих
частин правочину, їхній зміст
встановлюється порівнянням
відповідної частини правочину зі
змістом інших його частин, усім його
змістом, намірами сторін.

Згідно ст..256 ЦПК України у
судовому порядку можуть бути
встановлені факти належності
правовстановлюючих документів особі,
прізвище, ім.»я, по батькові, місце і час
народження якої, що зазначені в
документі, не збігаються з ім.»ям, по
батькові, прізвищем, місцем і часом
народження цієї особи; а також факти,
від яких залежить виникнення, зміна або
припинення особистих чи майнових прав
фізичних осіб, якщо законом не
визначено іншого порядку їх
встановлення.

Згідно ст.. 126 Земельного Кодексу
України право власності на земельну
ділянку посвідчується державним
актом.

В заяві заявник посилається на ту
обставину, що 4.10.2006 року померла
одержала Державний акт на право
власності на земельну ділянку серії ЯД
№ 654633, однак даний акт не приєднаний до
матеріалів заяви.

Вказаний державний акт на право
власності на земельну ділянку
посвідчує факт належності на праві
власності ОСОБА_2 земельної ділянки
площею 2,45 га, цільове призначення
«ведення товарного
сільськогосподарського виробництва»,
що розташована на території Мирівської
сільської ради. Однак в заяві не
вказано причину встановлення факту
належності ОСОБА_2 земельної ділянки,
якщо цей факт посвідчений державним
актом.

А тому заявниці слід подати до суду
позовну заяву про тлумачення заповіту
в якій необхідно вказати яке майно
визначити спадковим.

Керуючись
ст. 119,121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа
Мирівська сільська рада Кагарлицького
району про тлумачення заповіту,
залишити без руху та надати строк для
усунення недоліків заяви протягом 5
днів з часу отримання копії ухвали,
роз"яснивши, що в противному разі заява
буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду Київської області
протягом 5 днів.

Суддя: Т. Є. Іванюта