overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Суддя: Румілова Н. М.
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

19 березня 2014 року суддя Центрально -
Міського районного суду м. Горлівки
Донецької області Румілова Н.М., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства
«Горлівськтепломережа» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за послуги з централізованого опалення,

В С Т А Н О В И В :

Заявник ПрАТ «Горлівськтепломережа» звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за послуги з централізованого опалення АДРЕСА_1 за період з серпня 2007 року по листопад 2013 року в сумі 6798, 36 грн., 3% річних у сумі 334, 30 грн., інфляційних нарахувань у сумі 26, 25 грн. та витрат зі сплату судового збору у сумі 114, 70 грн...

Згідно Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №14 від 23.12.2011 року про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження, якщо із доданих до заяви про видачу судового наказу документів вбачається пропуск позовної давності, така вимога можу бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267
Цивільного Кодексу України).

Відповідно до ст. 257 ЦПК України загальна позовна давність встановлюється у три роки.

Отже на час звернення до суду з даною заявою про видачу судового наказу по частині вимог сплинув строк позовної давності.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 267 ЦП України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.
Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Тобто, у разі розгляду питання про стягнення заборгованості більш ніж за три роки в порядку наказного провадження, боржник позбавляється можливості застосування наслідків спливу строку позовної давності, що в свою чергу порушує його права.

Таким чином, зобов'язання боржника не можуть вважатися безумовними та підлягають доказуванню разом з пред'явленою до стягнення грошовою сумою.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 100 ЦПК
України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви та доданих до неї документів вбачається спір про право.

Таким чином суд вважає за необхідне відмовити заявникові в прийнятті заяви про видачу судового наказу.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст. 100 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити Приватному акціонерному товариству
«Горлівськтепломережа» у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за послуги з централізованого опалення.

При цьому роз'яснити заявнику, що він має право звернутися з тими самими вимогами у позовному провадженні.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через
Центрально-Міській районний суд міста
Горлівки Донецької області шляхом подачі у п'ятиденний строк з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

Суддя
Н. М.
Румілова
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

Справа № 285/1100/14-ц

провадження у справі № 2/0285/575/14

19 березня 2014 року м.
Новоград-Волинський

Суддя Новоград - Волинського міськрайонного суду Житомирської області Романюк Ю.Г., перевіривши виконання вимог статтей 119, 120
Цивільного процесуального кодексу
України за позовною заявою

ОСОБА_2

до ОСОБА_3

про стягнення алміентів, -

ВСТАНОВИЛА:

У позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини в твердій грошовій сумі по 1000 грн., щомісячно, починаючи з дня подачі позовної заяви і до повнллітття сина, а також на своє утримання у твердій грошовій сумі по 500 грн., щомісячно починаючи з дня подачі заяви до суду і до досягнення дитиною трьох років.

Позовна заява відповідає вимогам статтей 119, 120 ЦПК України. Спір підвідомчий та підсудний
Новоград-Волинському міськрайонному суду Житомирської області.

Підстави для залишення без руху або повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені ЦПК
України, відсутні.

Під час відкриття провадження у справі суддя вирішила, що проведення попереднього судового засідання у справі не є необхідним, справу слід призначити до судового розгляду.

Керуючись статтями 122, 130, 131, 209, 210 ЦПК
України, суддя -

УХВАЛИЛА :

1. Відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до
ОСОБА_3 про стягнення алміентів.

2. Справу призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні, яке відбудеться в приміщенні
Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області 14 квітня 2014 року о 09 год. 30 хв. Справа розглядатиметься суддею одноособово.

3. В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

4. Копію ухвали про відкриття провадження у справі та судові повістки невідкладно надіслати особам, які беруть участь у справі. Відповідачу одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

5. Запропонувати відповідачу подати до суду у строк до 14 квітня 2014 року письмові заперечення проти позову, які можуть стосуватися всіх заявлених вимог чи їх певної частини або обсягу, з посиланням на докази, якими вони обґрунтовується.

6. Роз'яснити сторонам у справі, що відповідно до ч. 2 ст. 27, ст. 131 ЦПК
України вони зобов'язані до початку розгляду справи по суті подати усі наявні у них докази та повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Ухвала щодо відкриття провадження у справі з недотриманням правил підсудності може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Ю.Г. Романюк
У Х В А Л А

04 березня 2014 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Шовкопляс О. П.

при секретарі Кузьменко Т. Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні
Білоцерківського міськрайонного суду
Київської області цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство "Дельта
Банк" звернулося до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20.11.2013 року про відкриття провадження у справі за позовом публічного акціонерного товариства
"Дельта Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором визнано необхідною явку сторін в судове засідання для дачі особистих пояснень.

Зазначена ухвала направлялася для відому позивачеві, однак представник позивача незважаючи на визнання судом обов'язковою явку позивача.

Відповідач в судове засідання не з'явилась, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов наступного:

У відповідністю з ч. 2 ст. 11 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У відповідністю з п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК
України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Представник позивача Романченко Алла
Станіславівна, явка якої визнана обов'язковою, повторно в судове засідання не з'явилася, про причини неявки не повідомила.

За таких обставин, оскільки представник позивача, явка якого визнана судом обов'язковою, повторно в судове засідання не з'явився і від нього, після визнання явки обов'язковою, не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовну заяву належить залишити без розгляду.

Неприбуття в судове засідання відповідачки не перешкоджає вирішенню питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 11, 169, ч. 2 ст. 197, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через
Білоцерківський міськрайонний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя О. П. Шовкопляс
Справа № 541/415/14-ц
Номер провадження 2/541/289/2014
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2014 року.
Миргородський міськрайонний суд
Полтавської області в складі : головуючого - судді Чернюк В.Д.,

при секретарі Олешко Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миргороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ,-

в с т а н о в и в :

В лютому 2014 року позивачка звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що їх сім'я розпалася і поновлена бути не може.

Під час розгляду справи по суті позивачка заявлений позов підтримала, просила задовольнити його, пояснивши, що сімейні відносини з відповідачем припинені з січня 2014 року і на примирення вона не погоджується.
Просила залишити їй післяшлюбне прізвище.

Відповідач ОСОБА_2 заявлений позов визнав, не заперечував проти його задоволення, подавши письмову заяву, за змістом якої справу просив розглянути у його відсутність. На примирення не погоджується / а.с. 14 /.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували свій шлюб 10 лютого 2007 року в відділі РАЦС по м. Миргороду
Миргородського міськрайонного управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 30, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу / а.с. 3 /. Для обох із сторін це перший шлюб, від якого вони мають малолітнього сина ОСОБА_3, 2008 року народження / а.с. 6 /. Спільно, однією сім'єю, як вбачається з пояснень позивачки, вони проживали до січня 2014 року, після чого їх сім'я розпалася із - за сварок по різним причинам. В даний час сімейних відносин позивачка та відповідач не підтримують, проживають окремо. На примирення вони не погоджуються.

При встановлених обставинах суд приходить до висновку про те, що між сторонами по справі склалися і існують такі взаємини, які виключають їх подальше спільне проживання і ця сім'я поновлена бути не може.

Позивачка не бажає відновити своє дошлюбне прізвище, право на що передбачене ст. 113 СК України.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 62, 64, 208, 214, 215
ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113
Сімейного Кодексу України, суд ,-

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 10 лютого 2007 року в відділі РАЦС по м. Миргороду
Миргородського міськрайонного управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 30, між ОСОБА_2 1982 р.н. та ОСОБА_1, 1983 р.н., які мають малолітню дитину, припинити внаслідок його розірвання.

Прізвище позивачки, після розірвання шлюбу, залишити „ОСОБА_1".

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Полтавської області через Миргородський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а відповідачем в цей же термін - з дня отримання ним копії цього рішення.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду
Чернюк В. Д.
Справа № 629/1152/14-ц
Номер провадження 2-о/629/41/14
УХВАЛА

про відкриття провадження

19 березня 2014 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Дегтярчук М.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1,зацікавлена особа: Лозівська міська рада
Харківської області, про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в :

Заявниця звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, посилаючись на те, щоІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати
ОСОБА_2,яка на день смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та який належав їй на підставі Договору дарування, посвідченого Лозівською державною нотаріальною конторою,
Харківської області 24 лютого 1984 року,за реєстром № 639, зареєстрований у
Лозівському бюро технічної інвентаризації в книзі №34,за №5112,23 березня 1984 року та земельної ділянки,площею 0,0855 гектарів, надана їй на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку ХР
№147288,виданого Лозівською радою,Харківської області,23 червня 2003 року,зареєстрованого в Книзі записів реєстрів державних актів на право приватної власності на землю за № 168, яка розташована за тією ж адресою та надана для обслуговування житлового будинку та господарських будівель.
Спадкоємцем майна померлої є заявниця.
В шлюбі спадкодавець на день смерті не перебувала. Інших спадкоємців немає.
Заповіт від імені спадкодавця не посвідчувався. Звернувшись до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, у видачі свідоцтва їй було відмовлено, оскільки нотаріусом було виявлено певні розбіжності в документах,які вносять сумнів в родинний зв»язок з померлою матір»ю, а саме: у свідоцтві про смерть матері українською мовою записано ОСОБА_2 а в свідоцтві про народження заявниці російською мовою у графі «мати» записано ОСОБА_2 У 1937 році мати вступила до шлюбу з її батьком ОСОБА_3. Коли батько загинув на війні, мати побажала повернути своє дошлюбне прізвище
ОСОБА_2, і на її прохання їй було видано новий паспорт на дошлюбне прізвище,згідно свідоцтва про народження. У зв'язку з вищевикладеним, заявник звернувся до суду і прохає суд встановити факт родинних відносин між нею та ОСОБА_2,померлою ІНФОРМАЦІЯ_1, а саме,те,що ОСОБА_2 є її рідною матір»ю.
Встановлення даного факту необхідне заявнику для подальшого оформлення спадщини, яка залишилася після смерті матері.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 119,120 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 11, 122 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Відкрити провадження у справі за заявою ОСОБА_1,зацікавлена особа:
Лозівська міська рада Харківської області, про встановлення факту родинних відносин.

Призначити судове засідання на 27 березня 2014 року на 10 годину 00 хвилин у приміщенні Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Копію ухвали направити заявнику, зацікавленій особі.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
М. О. Дегтярчук
Справа № 633/92/14-Ц провадження № 2/633/51/2014
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

17 березня 2014 р. смт.Печеніги

Суддя Печенізького районного суду
Харківської області Смирнов В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1,
ОСОБА_2 до Печенізької селищної ради
Харківської області про визнання права власності на ? частини земельних ділянок в порядку спадкування за законом,

треті особи- відділ держземагенства в
Печенізькому районі Харківської області,

приватний нотаріус
Печенізького районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду з позовною заявою до Печенізької селищної ради Харківської області про визнання права власності на ? частини земельних ділянок в порядку спадкування за законом,треті особи- відділ держземагенства в Печенізькому районі Харківської області, приватний нотаріус Печенізького районного нотаріального округу
Харківської області ОСОБА_3.

Позивачі просять визнати за ними в рівних частках по ? частині за кожним право приватної власності на ? частини земельної ділянки, загальною площею 7,31 га ( ? частини ріллі площею 5,11 га; ? частини сіножаті, площею 2,08 га; ? частини пасовища, площею 0,12 га), ( державний акт на право приватної власності на землю, серії Р1 № 703215, виданий на підставі рішення виконкому
Печенізької селищної ради № 140 від 27.07.2001 та зареєстрований у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю 15.08.2001 за
№ 544), яка знаходиться на території
Печенізької селищної ради
Печенізького району Харківської області та передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 119-120 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.11, 122 , 127 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в :

Відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1, ОСОБА_2 до
Печенізької селищної ради Харківської області про визнання права власності на ? частини земельних ділянок в порядку спадкування за законом,треті особи- відділ держземагенства в
Печенізькому районі Харківської області, приватний нотаріус
Печенізького районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_3.

Призначити судове засідання на 08 квітня 2014 року на 10-30 год.

Направити відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів, а третім особам - копію позовної заяви; та запропонувати відповідачу, подати в строк до 08.04.2014 р. письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обгрунтовуються.

Копію ухвали направити сторонам та третім особам по справі.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
В.А Смирнов
18.03.2014 Справа № 756/3121/14-ц
Справа пр.
№2/756/2198/14 ун. №756/3121/14-ц 18 березня 2014 року
Суддя Оболонського районного суду міста Києва Андрейчук Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви та доданих до неї документів ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд
У березні 2014 року позивач
ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд дитини за кордон.
Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненню позивачеві з
Пред'являючи позов до суду,
ОСОБА_1 керувалася загальними правилами підсудності цивільних справ за участю фізичних осіб, визначених
Так, відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК
України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем
Згідно з відомостями, наданими суду відділом адресно-довідкової роботи ГУ ДМС
України в Луганській області, місце проживання відповідача зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1, що територіально не відноситься до
Оболонського району м. Києва.
Оскільки місце проживання відповідача не зареєстровано в
Оболонському районі м. Києва, дана справа згідно положень ч.1 ст.109 ЦПК
України, не підсудна Оболонському районному суду м. Києва.
Також суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що ст.110 ЦПК
України зазначено перелік справ, підсудність яких визначається за
Однак, пред'являючи позов до суду, ОСОБА_1 не зазначає підстав для розгляду справи за її місцем проживання відповідно до ст.110 ЦПК
України. Будь-яких інших підстав для розгляду справи в Оболонському районному суді м. Києва суддею не
Згідно ст.115 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

У відповідності до п.4 ч.3 ст.121
ЦПК України заява повертається суддею заявникові у випадку, коли справа не підсудна цьому суду.

Зважаючи на вищенаведене, відповідно до ст.109 ЦПК України, та, керуючись п.4 ч.3 ст.121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд дитини за кордон - повернути позивачеві у зв'язку із тим, що вказана справа не підсудна Оболонському районному суду м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя

Т.В. Андрейчук
Провадження № 2-н-79/14 у справі № 760/2068/14-ц
СОЛОМ'ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. КИЄВА
СУДОВИЙ НАКАЗ
Суддя Солом'янського районного суду м.
Києва Лазаренко В.В., розглянувши заяву
Державного підприємства «Виробниче об'єднання «Київприлад» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, відповідно до статей 95-96, 99, 102-104 ЦПК України,- 1. Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, який на користь Державного підприємства
«Виробниче об'єднання «Київприлад», заборгованість по платі за утримання житла та платі за користування комунальними послугами з урахуванням індексу інфляції а трьох відсотків річних в сумі 5286,96 грн. 2. Стягнути з боржника на користь
Державного підприємства «Виробниче об'єднання «Київприлад» судові витрати у розмірі - 121,80 грн. 3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя
Згідно зі статтею 104 Цивільного процесуального кодексу України (далі -
ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його
Відповідно до статті 105 ЦПК України в разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом п'яти днів з дня її надходження без судового розгляду і виклику сторін, про що постановляється ухвала, якою скасовується судовий наказ (стаття 106
Судовий наказ набрав чинності
«___» _________________ 20___ року
Строк пред'явлення до виконання до «___»
___________________ 20___ року
Дата видачі судового наказу
«___» ___________________20___ року
Суддя ______________________
Секретар ______________________ про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства організації, у якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки)Примітки
_______________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
________________________________________________________________________
_____________________________