Провадження № 2/752/524/14
06.03.2014 року Голосіївський районний
суд міста Києва у складі головуючого
судді Фролова М.О., при секретарі
Гончарову І.М. розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі суду у м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Київської Міської Ради,
Другої київської державної
нотаріальної контори, треті особи -
ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9,
ОСОБА_10 про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщина та про визнання спадковим
в липні 2013р. ОСОБА_1 (надалі - позивач)
звернувся в Голосіївський районний суд
міста Києва з позовом до Київської
міської ради, Другої київської
державної нотаріальної контори, за
участю третіх осіб: ОСОБА_5, ОСОБА_6,
ОСОБА_9, ОСОБА_8, ОСОБА_7, ОСОБА_10, про
визнання спадковим майном та
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини,
при цьому пояснивши наступне.
В ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача
ОСОБА_12, а в ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба
позивача ОСОБА_13, з якими разом по день
їх смерті проживав батько позивачки
ОСОБА_14 за адресою: АДРЕСА_1. При цьому
ОСОБА_14 фактично прийняв спадщину
після смерті вищезазначених осіб. В
свою чергу ОСОБА_14 помер ІНФОРМАЦІЯ_3,
спадкоємицею останнього залишилася
його донька - позивач. Разом з цим
позивач зазначила, що вона майже не
спілкувалася з батьком, у зв'язку з чим
дізналася про його смерть лише в травні
2013р. При цьому з метою прийняття
спадщини позивач звернулася із заявою
про прийняття спадщини до Другої
київської державної нотаріальної
контори. Проте Друга київська державна
нотаріальна контора відмовила
позивачу у видачі свідоцтва про право
на спадщини через пропуск строку на
прийняття спадщини. Зважаючи на
викладене позивач просила суд: визнати
спадковим майном будинок АДРЕСА_1;
визначити позивачу додатковий строк,
достатній для подання заяви про
прийняття спадщини, але не менше трьох
місяців з дня набрання рішенням суду
У судовому засіданні позивач
підтримала позов та просила
задовольнити його в повному обсязі.
Відповідач Київська міська рада про
час і місце судового засідання
повідомлялася в порядку ст. 76 ЦПК
України, у судове засідання не
направила свого представника. При
цьому, подала заяву про розгляд справи
за відсутності її представника у
судовому засіданні. Крім того,
відповідач надав письмові пояснення
якими позов не визнав та просив
відмовити у задоволені позовних вимог,
оскільки позивачем не наведено та не
доведено наявність поважних причин
пропуску строку на прийняття спадщини.
Відповідач Друга київська державна
нотаріальна контора про час і місце
судового засідання повідомлялася в
порядку ст. 76 ЦПК України, у судове
засідання не направила свого
представника. При цьому, подала заяву
про розгляд справи за відсутності її
представника у судовому засіданні.
Крім того, відповідач надав письмові
пояснення якими позов не визнав та
просив відмовити у задоволені позовних
вимог, оскільки позивачем не наведено
та не доведено наявність поважних
причин пропуску строку на прийняття
Треті особи ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_9,
ОСОБА_8, ОСОБА_7, ОСОБА_10 у судовому
засіданні просили відмовити у
задоволені позовних вимог. При цьому
треті особи ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10
зазначили, що позивач була вчасно
обізнана про факт смерті її батька
Врахувавши надані сторонами пояснення,
на основі з'ясованих обставин, на які
посилались сторони, як на підставу
своїх вимог і заперечень,
підтверджених доказами, дослідженими в
судовому засіданні, оцінивши їх
належність, допустимість,
достовірність, а також достатність і
взаємний зв'язок у їх сукупності,
встановивши правовідносини, які
випливають із встановлених обставин,
та правові норми, які підлягають
застосуванню до цих правовідносин, суд
робить висновок про необхідність
відмовити у задоволені позову
повністю, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що відповідно до
свідоцтва про народження від 12.03.1974р.
серії НОМЕР_1, позивач ОСОБА_1 є донькою
Згідно свідоцтва про смерть виданого
повторно від 23.02.2013р. серії НОМЕР_2,
ОСОБА_14 помер ІНФОРМАЦІЯ_3.
Вбачається, що Друга київська державна
нотаріальна контора довідкою від 04.06.2013
за № 2140/02-31 відмовила позивачу у видачі
свідоцтва про право на спадщину після
померлого ОСОБА_14, у зв'язку із
пропуском позивачем строку на
Разом з цим положеннями ст. 549 ЦК
Української РСР унормовано, що
спадкоємець прийняв спадщину: якщо він
фактично вступив в управління або
володіння спадковим майном; якщо він
подав державній нотаріальній конторі
за місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини. Зазначені в цій
статті дії повинні бути вчинені
протягом шести місяців з дня відкриття
Вдповідно до ст. 550 ЦК Української РСР,
строк для прийняття спадщини,
встановлений статтею 549 цього Кодексу,
може бути продовжений судом, якщо він
визнає причини пропуску строку
При цьому, Вищим спеціалізованим судом
України з розгляду цивільних і
кримінальних у положеннях п. 2 листа
«Про судову практику розгляду
цивільних справ про спадкування» від
від 16.05.2013 р. N 24-753/0/4-13 роз'яснено
наступне. Якщо спадщина відкрилась
після 01 січня 2004 року, суди не повинні
задовольняти вимоги про встановлення
факту прийняття спадщини шляхом вступу
в управління чи володіння спадковим
майном або задовольняти позови про
визнання права власності на спадкове
майно із зазначених підстав. Судом не
можуть бути визнані поважними такі
причини пропуску строку для подання
заяви про прийняття спадщини як
юридична необізнаність позивача щодо
строку та порядку прийняття спадщини,
необізнаність особи про наявність
спадкового майна, похилий вік,
непрацездатність, незнання про
існування заповіту, встановлення судом
факту, що має юридичне значення для
прийняття спадщини (наприклад,
встановлення факту проживання однією
сім'єю), невизначеність між
спадкоємцями хто буде приймати
спадщину, відсутність коштів для
проїзду до місця відкриття спадщини,
несприятливі погодні умови.
Необґрунтованою є практика місцевих
судів щодо визнання поважності причин
пропуску строку подання заяви про
прийняття спадщини фактичним
користуванням і володінням майном
спадкодавця або ж проживанням із
спадкодавцем на час відкриття
На підставі вищевикладеного, суд не
вважає поважною причину пропуску
позивачем строку на подання заяви про
прийняття спадщини після померлого
ОСОБА_14, ту обставину, що позивач понад
десять років не знала про смерть свого
батька та наявність спадщини після
При цьому позивачем не зазначено та не
доведено наявність інших поважних
причин пропуску визначеного строку для
прийняття спадщини після померлого
Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України,
кожна сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
цього Кодексу. Доказування не може
ґрунтуватися на припущеннях.
Більш того суд зазначає, що треті особи
ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 повідомили у
судовому засіданні, що позивач була
вчасно обізнана про факт смерті її
До того ж в частині позовної вимоги про
визнання права власності в порядку
спадкування і визнання майна спадковим
суд дійшов до висновку, що така позовна
вимога є передчасною і не може
заявлятися спільно із вимогою про
поновлення строку на подання заяви про
вступ у спадщину. Право на звернення з
вимогою про визнання права власності в
порядку спадкування у позивача виникає
лише після того, як позивачу буде
відмовлено у оформленні її спадкових
прав у визначений законом спосіб. У
даному конкретному випадку лише після
на браття рішенням суду законної сили,
у зв'язку з чим наведена позовна вимог
не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 1-5, 8, 10, 11, 26, 27, 30, 60, 109, 118,
119, 208-209, 212-215 ЦПК України, суд,-
У задоволенні позову ОСОБА_1 до
Київської Міської Ради, Другої
київської державної нотаріальної
контори, треті особи - ОСОБА_5, ОСОБА_6,
ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщина
та про визнання спадковим майном -
відмовити у повному обсязі.
Рішення може бути оскаржене
протягом десяти днів з дня його
проголошення, а рішення яке було
ухвалено без участі особи, яка її
оскаржує протягом десяти днів з дня
отримання копії рішення. Апеляційна
скарга подається до Апеляційного суду
міста Києва через Голосіївський
районний суд міста Києва.

Рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку для
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя