Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" березня 2014 р. Дніпровський районний
суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Чех Н.А.

при секретарі - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Києві справу за
позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_4, треті особи: Комунальне
підприємство по утриманню житлового
господарства Дніпровського району
міста Києва, Дніпровська районна в
місті Києві державна адміністрація про
зміну договору найму житлового
приміщення, об'єднаний позов ОСОБА_3 до
ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_1,
Дніпровське РВ ГУ ДМС України в місті
Києві, Комунальне підприємство по
утриманню житлового господарства про
визнання особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до
суду з вказаною позовною заявою,
посилаючись на те, що їх сім'я була в
складі п'яти осіб: вони - позивачі,
відповідачі та її (позивача ОСОБА_1)
свекруха ОСОБА_5, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_1 року і знята з
реєстраційного обліку. Всі вони
проживали і проживають у трикімнатній
квартирі АДРЕСА_1. Квартира складається
з трьох окремих житлових кімнат
площами 15,7 кв.м., 10,2 кв.м., 22,7 кв.м., разом
житлова площа становить 48,6 кв.м. На
кожного проживаючого припадає по 12,15
кв.м. В двох кімнатах площами 15,7 кв.м. та
22,7 кв.м. проживають відповідачі, а в
кімнаті площею 10,2 кв.м. проживають вони
- позивачі. Після смерті свекрухи
ОСОБА_5, на якій був особистий рахунок
на спірну квартиру, відповідачі не
бажають змінити договір найму та
розподілити їх квартиру між ними всіма
добровільно. Вони - позивачі просять
виділити їм в користування кімнату
площею 22,7 кв.м. з великим балконом
площею 5,9 кв.м., але відповідачі не
бажають вирішити це мирним шляхом. Вони
- позивачі тривалий час ведуть своє
господарство окремо від відповідачів,
займають кімнату площею 10,2 кв.м., кошти
на оплату за комунальні платежі
щомісяця віддають відповідачу. У
зв'язку з тим, що між ними виникають
непорозуміння щодо оплати за квартиру
та її розподілу, а також враховуючи, що
з травня 2013 року (після смерті свекрухи)
не змінено договір найму жилого
приміщення на спірну квартиру, а
відповідачі добровільно не
погоджуються розділити між ними
житлові кімнати та рахунки по оплаті,
вони звернулися до суду з даним позовом
для захисту своїх прав. В судовому
засіданні ОСОБА_1, ОСОБА_2, представник
підтримали їх позовні вимоги, просили
їх задовольнити та врахувати викладені
в їх позовній заяві обставини та факти.
Вимоги об'єднаного позову не визнали,
просили відмовити в задоволенні цього
позову, оскільки він є безпідставним.
ОСОБА_2 в спірній квартирі проживала і
проживає, іншого житла не має.

ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулися до суду з
позовом, об'єднаним з основним,
посилаючись на те, що вони є
зареєстрованими в спірній квартирі -
квартира АДРЕСА_1. В даній квартирі
зареєстровані і ОСОБА_2, ОСОБА_1 Вже
більше шести місяців ОСОБА_2 в спірній
квартирі не проживає. Факт її
непроживання підтверджується
опитуванням адвоката ОСОБА_6 сусідів
ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 Враховуючи
викладене, звернулися до суду з даним
позовом та просили визнати відповідача
ОСОБА_2 такою, що втратила право
користування житловим приміщенням -
спірною квартирою. В судовому
засіданні ОСОБА_3, його представник та
ОСОБА_4 підтримали свої позовні вимоги,
просили їх задовольнити. Пояснили, що
ОСОБА_2 в спірній квартирі не проживає
більше шести місяців, і є такою, що
втратила право користування цим
житлом. Стосовно основного позову
заперечили, просили відмовити в його
задоволенні.

Треті особи: Комунальне підприємство
по утриманню житлового господарства
Дніпровського району міста Києва,
Дніпровська районна в місті Києві
державна адміністрація, Дніпровське РВ
ГУ ДМС України в місті Києві в судове
засідання не з'явилися, про день та час
розгляду справи повідомлялися
належним чином, надали заяви з
проханням розглядати справу у
відсутності їх представника.

Вислухавши пояснення сторін, їх
представників, покази свідків,
дослідивши матеріали справи, суд
приходить до висновку, що основний та
об'єднаний позови не знайшли свого
підтвердження в суді та не підлягають
задоволенню.

В суді встановлено, що квартира АДРЕСА_1
неприватизована, трикімнатна, загальна
площа 91,40 кв.м., житлова - 48,60 кв.м. В
спірній квартирі кімнати площами 15,7
кв.м., 10,2 кв.м., 22,7 кв.м. В спірній
квартирі на час розгляду справи в суді
зареєстровано чотири особи - сторони по
справі, якими є: ОСОБА_1 та її дочка
ОСОБА_2, а також ОСОБА_3 та його дочка
ОСОБА_4 Всі вони зареєстровані в
спірній квартирі з 2006 року. Квартира
була отримана ОСОБА_5 згідно ордеру
№001350, виданого на підставі
розпорядження Подільської
райдержадміністрації від 06.12.2005 року.
Склад сім'ї зазначений в ордері -
ОСОБА_5, її два сина - ОСОБА_10 та ОСОБА_3,
дружина сина - ОСОБА_1 та дві онуки -
ОСОБА_2 і ОСОБА_4 Встановлено, що в
ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 померла. З
початку вселення до спірної квартири
сторін між останніми склався певний
порядок користування житлом, а саме:
позивачі по основному позову ОСОБА_1,
ОСОБА_2 як займали так і займають
кімнату площею 10,2 кв.м. Позивачі та
відповідачі є різними сім'ями, ведуть
окремо господарство. На кожного
припадає по 12,15 кв.м. жилої площі. У разі
встановлення порядку користування
спірною квартирою по запропонованому
позивачами по основному позову
варіанту - права всіх користувачів
(сторін по справі) на належні їм розміри
метражу житлової площі будуть
порушені, нерівноцінні. Крім того,
позивачі по основному позову просять
змінити вже склавшийся порядок
користування спірною квартирою, і за їх
позовними вимогами слідує (без
наявності вимоги) виселення
відповідачів з однієї кімнати та їх
переселення в іншу кімнату. Зміна
договору найму шляхом розподілу
рахунків свідчить про набуття
квартирою статусу комунальної.
Відповідачі по основному позову, як
співкористувачі спірною квартирою,
заперечують щодо запропонованого
варіанту поділу житла.

Відповідно до ст.104 ЖК України члени
сім'ї наймача вправі вимагати, за
згодою інших членів сім'ї, які
проживають разом з ним, укладання з ним
окремого договору найму, якщо житлову
площу, що припадає на нього, може бути
виділено у вигляді приміщення, яке
відповідає вимогам ст.63 цього кодексу.

Враховуючи зазначене вище, слідує, що
відсутні підстави для задоволення
основного позову.

Стосовно об'єднаного позову ОСОБА_3 про
визнання ОСОБА_2 такою, що втратила
право користування житлом, суд
приходить до наступного.

Відповідно до ст.71 ЖК України при
тимчасовій відсутності наймача або
членів його сім'ї за ними зберігається
жиле приміщення протягом шести
місяців.

Позивач ОСОБА_3 посилається в
обгрунтування своєї позовної вимоги на
те, що відповідач ОСОБА_2 в спірній
квартирі не проживає більше шести
місяців. На підтвердження даної
позовної вимоги надані письмові
опитування адвокатом ОСОБА_6 свідків
ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, які зазначили,
що з ОСОБА_2 вони не знайомі, в спірній
квартирі її не бачили. В судовому
засіданні зі сторони позивача по
об'єднаному позову були заслухані
покази свідків ОСОБА_7, ОСОБА_9, які
підтвердили те, що зазначали при
письмовому опитуванні, а саме, що вони
бували в спірній квартирі, але ОСОБА_2 в
ній не бачили, не знають її. Будь-яких
інших доказів до об'єднаного позову не
було надано.

Зі сторони ОСОБА_2 на підтвердження
своїх заперечень проти позову ОСОБА_3
надані до справи три акти від 04.12.2013
року, 10.10.2013 року та 28.01.2014 року, які
затверджені в ЖРЕО, та які складені та
підписані ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13,
майстром т/д №1 ОСОБА_14 В указаних актах
зазначено, що в спірній квартирі дійсно
проживає ОСОБА_1 та її дочка - ОСОБА_2
(відповідач по об'єднаному позову). Всі
вказані особи, які складали акти,
надали свої покази в суді в якості
свідків. Аналізуючи надані ними покази,
суд приходить до висновку, що ні акти,
ні покази цих свідків не можуть бути
враховані судом, оскільки всі ці свідки
надавали протиречиві, різні покази, які
не співпадали один з одним, при тому, що
всі вони пояснювали про одну і ту ж
обставину - як, де, коли, з ким
складалися, підписувалися акти,
оглядалася спірна квартира.

Не дивлячись на те, що стороною
відповідача по об'єднаному позову
ОСОБА_2 надано докази на підтвердження
своїх заперечень, які не приймаються
судом, суд приходить до висновку, що
позовні вимоги ОСОБА_3 не підлягають
задоволенню, враховуючи те, що останнім
не надано достатніх, належних доказів
щодо його позовної вимоги про визнання
ОСОБА_2 такою, що втратила право
користування спірною квартирою. При
цьому враховується і те, що ОСОБА_3
подав до суду позов про визнання ОСОБА_2
такою, що втратила право користування
житлом, після того, як ОСОБА_2 та її мати
ОСОБА_1 звернулися до суду з позовом про
зміну договору найму житлового
приміщення, після того як по цій справі
вже проводилося судове засідання.

Судом враховується і висновок від
22.10.2013 року, наданий Дніпровським РУ ГУ
МВС України в місті Києві, складений за
результатами перевірки виклику ОСОБА_2
міліції до спірної квартири, згідно
якого ОСОБА_3 пояснив, що 17.10.2013 року до
нього приїхали родичі в гості, а
племінниці (ОСОБА_2) це не сподобалося, і
що остання подала позов до суду про
розподіл квартири і викликає міліцію
без будь-яких поводів. Враховується, що
ОСОБА_3 нічого не зазначав про
непроживання в спірній квартирі ОСОБА_2

Покази свідків, за виключенням тих,
яким вже надана судом оцінка, зі
сторони ОСОБА_2, - ОСОБА_12, ОСОБА_15,
ОСОБА_16, які показали, що ОСОБА_2
проживає в спірній квартирі, та зі
сторони ОСОБА_3 - ОСОБА_9, ОСОБА_17,
ОСОБА_18, ОСОБА_7, які показали, що ОСОБА_2
в спірній квартирі не проживає, - суд не
може прийняти як належні докази щодо
вимоги про визнання ОСОБА_2 такою, що
втратила право користування чи як щодо
заперечень до цієї вимоги, оскільки
будь-яких інших доказів сторонами не
було надано.

Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог чи заперечень.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст.71, 72, 63, 104 ЖК України, ст.ст.60, 212-215,
218, 223, 294 ЦПК України, суд

В и р і ш и в :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1,
ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи:
Комунальне підприємство по утриманню
житлового господарства Дніпровського
району міста Києва, Дніпровська
районна в місті Києві державна
адміністрація про зміну договору найму
житлового приміщення - відмовити.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до
ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_4, ОСОБА_1,
Дніпровське РВ ГУ ДМС України в місті
Києві, Комунальне підприємство по
утриманню житлового господарства про
визнання особи такою, що втратила право
користування житловим приміщенням
-відмовити.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду міста Києва через
Дніпровський районний суд міста Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано.

Суддя: