Пр.№2/756/221/14
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 березня 2014 року
Оболонський районний суд м. Києва в
головуючого судді -
при секретарі -
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про захист права на промисловий
Позивач звернувся до суду з позовом до
відповідача про захист права на
промислові зразки. Позовні вимоги
обґрунтовані наступним.
Позивач протягом більш ніж 20 років
займається відтворення старовинних
речей: ікон, монет, рельєфів, тощо та
виготовленням сувенірів. З 2003 року
позивач реалізує свої вироби як
фізична особа-підприємець. Вся
продукція виготовляється позивачем у
відповідності до промислових зразків,
власником патентів на які, він є.
Так, позивачу належить патент НОМЕР_2
від 15.08.2006 року, яким захищено
промисловий зразок «ІНФОРМАЦІЯ_2» у
трьох варіантах та патент НОМЕР_3 від
25.06.2007 року на промисловий зразок
«ІНФОРМАЦІЯ_4» у п'яти варіантах.
08.07.2011 року у магазині «ІНФОРМАЦІЯ_3» в
ТРЦ «Караван» по АДРЕСА_1
співробітниками ВДСБЕЗ Голосіївського
РУ ГУ МВС України в м.Києві було
проведено контрольну закупку двох
сувенірних виробів «Оберіг підкова» на
суму 7 650 грн. Власником магазину є СПД
На реалізацію дані сувенірні вироби
були надані СПД ОСОБА_3 СПД ОСОБА_2, що
підтверджується договором доручення
Згідно висновку спеціаліста НДЕКЦ УМВС
України в Черкаській області №1/385 від
25.07.2011 року у виробах, які придбані у СПД
ОСОБА_3 використані усі суттєві ознаки
промислового зразка за патентом НОМЕР_2
у варіанті 3.1., та НОМЕР_3 у варіантах 4.1.
Позивач вважає, що відповідач
незаконно здійснював виробництво та
пропонував до продажу та продавав
вироби із застосуванням промислових
зразків за патентами НОМЕР_2 та НОМЕР_3,
чим порушено права позивача.
Порушення таких прав призвело до
завдання збитків позивачу, які ним
оцінені у 100 000 грн. Крім того,
незаконні дії відповідача завдали
також позивачу немайнової (моральної)
шкоди, яка оцінена ним у розмірі 5 000
Просить заборонити відповідачу
використовувати промислові зразки,
права на які захищені патентами НОМЕР_2
від 15.08.2006 року та НОМЕР_3 від 25.06.2007 року,
стягнути з відповідача 100 000 грн.
збитків у вигляді упущеної вигоди та 5
000 грн. моральної шкоди, завданих
порушенням прав позивача як власника
вказаних патентів на промислові
До початку розгляду справи по суті
представником позивача було змінено
предмет позову, заява про це була
прийнята судом, згідно якої просить
заборонити відповідачу
використовувати промисловий зразок,
права на який захищено патентом НОМЕР_3
від 25.06.2007 року, стягнути з відповідача
на користь позивача 3 825 грн. в якості
завданих збитків (упущеної вигоди) та 2
500 грн. моральної шкоди, завданих
порушенням прав позивача.
Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав,
просив позов задовольнити.
Представник відповідача в судовому
засіданні проти задоволення позовних
вимог заперечував, посилаючись на їх
Заслухавши пояснення осіб, які беруть
участь у справі, дослідивши матеріали
справи, оглянувши матеріали
суд вважає позовні вимоги
обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню з наступних
Судом встановлено наступні факти та
відповідні ним правовідносини.
Позивач є власником патенту на
промисловий зразок НОМЕР_2, чинного з
15.08.2006 року, назва зразку -
«ІНФОРМАЦІЯ_2» у трьох варіантах.
Також позивач є власником патенту на
промисловий зразок НОМЕР_3, чинного з
25.06.2007 року, назва зразку -
«ІНФОРМАЦІЯ_4» у п'яти варіантах.
08.07.2011 року співробітниками ВДСБЕЗ
Голосіївського РУ ГУ МВС України в
м.Києві проведено контрольну закупку
сувенірів-оберігів «Щаслива підкова» у
фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 в
приміщенні магазину «ІНФОРМАЦІЯ_3», що
в ТЦ «Караван», який знаходиться за
В результаті проведеної контрольної
закупки вилучено 2 сувеніри-обереги
Згідно товарного чеку №131799 від 08.07.2011
року вартість вилучених сувенірів
Відповідно до висновку експерта ДНДЕКЦ
№18-01 від 27.06.2012 року, у двох виробах,
сувенірах-оберігах «Щаслива підкова»,
вилучених під час проведення
контрольної закупки у ОСОБА_3 в
приміщенні магазину «ІНФОРМАЦІЯ_3», що
в ТРЦ «Караван» не використано всі
суттєві ознаки промислового зразка
«ІНФОРМАЦІЯ_2» за патентом України
НОМЕР_2. У виробі, що являє собою
ІНФОРМАЦІЯ_4», вилученому під час
проведення контрольної закупки у
ОСОБА_3 в приміщенні магазину
«ІНФОРМАЦІЯ_3», що в ТРЦ «Караван»,
використані всі суттєві ознаки
промислового зразка «ІНФОРМАЦІЯ_4» за
патентом України НОМЕР_3 у варіантах 3.1
Відповідачем в судовому засіданні не
оспорювалось те, що два
сувеніри-оберіги «Щаслива підкова»,
вилучені під час проведення
контрольної закупки у ОСОБА_3 в
приміщенні магазину «ІНФОРМАЦІЯ_3», що
в ТРЦ «Караван» по АДРЕСА_1 надані їй на
реалізацію та вироблені ОСОБА_2 -
відповідачем у даній справі. Дані
обставини не підлягають доказуванню у
відповідності до вимог ст.61 ЦПК
Відповідно до ст.461 ЦК України
промисловий зразок вважається
придатним для набуття права
інтелектуальної власності на нього,
якщо він, відповідно до закону, є новим.
Об'єктом промислового зразка можуть
бути форма, малюнок чи розфарбування
або їх поєднання, що визначають
зовнішній вигляд промислового виробу.
Згідно з ч.1 ст.462 ЦК України набуття
права інтелектуальної власності на
винахід, корисну модель, промисловий
зразок засвідчується патентом.
Зі змісту ч.2 цієї ж статті вбачається,
що обсяг правової охорони визначається
формулою винаходу, корисної моделі,
сукупністю суттєвих ознак
промислового зразка.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про
охорону прав на промислові зразки»
(далі Закон) промисловий зразок -
результат творчої діяльності людини у
галузі художнього конструювання.
Згідно з п.6 ст.5 цього ж Закону, обсяг
правової охорони, що надається,
визначається сукупністю суттєвих
ознак промислового зразка,
представлених на зображенні
(зображеннях) виробу, внесеному до
Реєстру, і засвідчується патентом з
наведеною у ньому копією внесеного до
Реєстру зображення виробу. Тлумачення
ознак промислового зразка повинно
здійснюватися в межах його опису.
Згідно п.1,2 ст.20 цього Закону
використанням промислового зразка
визнається виготовлення виробу із
застосуванням запатентованого
промислового зразка, застосування
такого виробу, пропонування для
продажу, в тому числі через Інтернет,
продаж, імпорт (ввезення) та інше
введення його в цивільний оборот або
зберігання такого виробу в зазначених
цілях. Виріб визнається виготовленим
із застосуванням запатентованого
промислового зразка, якщо при цьому
використані всі суттєві ознаки
промислового зразка.
Отже, аналізуючи вказані вище вимоги
чинного законодавства, опис
промислового зразка містить своє
відображення в заявці про видачу
патенту на промисловий зразок.
Правила складання та подання заявки на
промисловий зразок затверджені
Наказом Міністерства освіти і науки
України від 18.02.2002 року №110 (далі -
Відповідно до п.п.8.1.4. п.8.1 даних Правил,
розділ «Суть і суттєві ознаки
промислового зразка» має містити опис
усіх суттєвих ознак, які формують
зоровий образ заявленого виробу. Суть
промислового зразка характеризується
сукупністю відображених на
зображеннях його суттєвих ознак, які
визначають зовнішній вигляд виробу з
його естетичними та/або ергономічними
особливостями. Ознака належить до
суттєвих, якщо вона впливає на
формування зовнішнього вигляду виробу,
якому притаманна така ознака. Для
розкриття суті промислового зразка
описується сукупність його суттєвих
ознак, відображених на зображеннях, з
посиланням на них (а також на креслення
загального вигляду, ергономічну схему,
карту, якщо вони є в матеріалах заявки).
Якщо промисловий зразок має варіанти
виконання, то повністю має бути описана
сукупність суттєвих ознак основного з
варіантів, а розкриття суті кожного з
інших варіантів здійснюється шляхом
описування тих ознак, які відрізняють
кожний інший варіант від основного.
Відповідач, заперечуючи проти позову,
зазначив про те, що має право власності
на ряд промислових зразків, визначених
патентами. Вважає, що виготовлені ним
вироби не містять всіх суттєвих ознак
патентів НОМЕР_3 та НОМЕР_2. У зв'язку з
цим, просив призначити у даній справі
експертизу у сфері інтелектуальної
При призначенні у справі такої
експертизи, судом було зобов'язано СВ
Оболонського РУ ГУ МВС України в
м.Києві надати суду зразки
сувенірів-оберігів «Щаслива підкова»,
вилучених під час контрольної закупки
08.07.2011 року в магазині «ІНФОРМАЦІЯ_3».
На неодноразові запити суду, отримано
відповідь про те, що 31.12.2013 року по
кримінальному провадженню, внесеному
до Єдиного реєстру досудових
року за ознаками кримінального
правопорушення, передбаченого ч.1 ст.177
КК України, слідчим прийнято рішення
про закриття кримінального
провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК
України за відсутністю складу злочину.
При закритті справи слідчим прийнято
рішення про повернення вилученого
майна оберегів «Щаслива підкова»
фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3

Судом прийнято рішення про відновлення
провадження у справі у зв'язку з
неможливістю проведення експертизи у
справі.

Згідно ч.1 ст.143 ЦПК України для
з'ясування обставин, що мають значення
для справи і потребують спеціальних
знань у галузі науки, мистецтва,
техніки, ремесла тощо, суд призначає
експертизу за заявою осіб, які беруть
участь у справі.

До вирішення питання про призначення
експертизи, судом було ознайомлено
осіб, які беруть участь у справі з
висновком експерта ДНДЕКЦ №18-01 від
27.06.2012 року, що була призначена слідчим
СВ Оболонського РУ ГУ МВС України в
м.Києві при проведенні досудового
розслідування у вказаному вище
кримінальному провадженні. Відповідач
висловив свою незгоду з даним
висновком, обґрунтовуючи необхідність
проведення судової експертизи в
цивільній справі, посилався на те, що
експерту при призначенні експертизи
слідчим не було направлено заявки про
отримання патентів, які містять опис
суттєвих ознак кожного варіанту
промислового зразка.

Як зазначалось вище, експертиза в даній
справі не може бути проведена у зв'язку
з невизначеністю місцезнаходження
речових доказів в кримінальній справі
(вилучені сувеніри-оберіги), дані
обставини не залежать від осіб, які
беруть участь у справі, а тому суд
вважає правильним прийняти рішення у
даній справі без використання
спеціальних знань, оцінюючи численні
письмові докази, що містяться в
матеріалах справи, зокрема висновки
спеціаліста та експерта в
кримінальній справі.

При цьому, суд зауважує, що висновок
експерта в кримінальній справі може
вважатись лише письмовим доказом у
справі.

Незгода відповідача з висновком
експерта обґрунтована тим, що в заявці
про отримання патенту НОМЕР_3 (а.с.91-100
т.1) позивачем визначено опис оберегів
«Щаслива підкова» у п'яти варіантах.
При цьому, суттєвою ознакою зазначено,
що в центральній частині лицьової
поверхні підкови між її гілками є
стерта виділена ділянка овалоподібної
форми з шрифтовим написом у вигляді
цифр « 777». Аналогічний шрифтовий напис
є на лівій та правій гілках підкови.
Однак дана ознака не була врахована в
якості суттєвої при проведенні
експертизи №18-01.

Відповідно до п.7.1 Правил, фотографії
повинні давати повне, детальне
уявлення про зовнішній вигляд виробу,
яке дає змогу виявити його суттєві
ознаки.

Зовнішнім виглядом виробу вважається
такий його вигляд, з яким споживач
стикається в процесі його нормальної
експлуатації або використання.
Зовнішній вигляд кожного виробу
характеризується сукупністю ознак, що
визначають його зоровий образ. Ознаки,
кожна з яких є необхідною, а всі разом
достатні для створення конкретного
зорового образу виробу в цілому є
суттєвими.

Суттєвість ознаки промислового зразка
визначається її участю у створенні
зорового образу (зовнішнього вигляду)
виробу, в наданні виробу властивостей,
які дозволяють візуально відрізняти
його від низки аналогічних рішень.

Ознаки промислового зразка можна
поділити наступним чином: несуттєві
ознаки - не впливають на формування
зорового образу в цілому, не виявляють
суті виробу, тобто не є необхідними і
достатніми для формування зорового
вигляду. Вироби, що відрізняються за
несуттєвими ознаками, сприймаються
споживачем як подібні; суттєві ознаки -
ознаки, кожна з яких необхідна, а всі
разом достатні для сприйняття виробу
як такого, що відрізняється від
аналогічних виробів.

Отже, ознака належить до суттєвих, якщо
вона впливає на формування зовнішнього
вигляду виробу, якому притаманна така
ознаки, зокрема, такими ознаками, на
думку суду, можуть бути форма,
конфігурація, орнамент, колір або
сполучення кольорів тощо.

Подаючи заявку на промисловий зразок,
заявник здійснює опис всіх його
варіантів, однак не визначає
суттєвість кожної з зазначених ним
ознак. Визначення її суттєвості
впливає на сприйняття виробу як такого,
що відрізняє його від аналогічних
виробів з огляду на його зовнішній
(естетичний) вигляд.

Таким чином, зазначення ряду ознак при
описі промислового зразка у заявці про
отримання патенту, відсутність таких
ознак у сувенірах, вилучених 08.07.2011
року, не свідчить про необхідність
використання спеціальних знань у
галузі інтелектуальної власності для
з'ясування даних обставин.

Належність певних ознак до числа
суттєвих може бути вирішено, виходячи з
усіх інших, зібраних у справі, доказів,
зокрема зі змісту висновків
спеціаліста та експерта в кримінальній
справі, згідно яких суттєвість ознак
промислових зразків визначено з огляду
на форму виробу, склад і кількість
основних композиційних елементів,
взаємного їх розташування та кольору.
Саме ці ознаки, що формують зовнішній
вигляд виробу, дозволяють відрізняти
його від аналогічних виробів та у своїй
сукупності є суттєвими ознаками
промислового зразка за патентом
НОМЕР_3.

Таким чином, суд дійшов висновку про те,
що відповідач, використовуючи виріб, що
був вилучений під час контрольної
закупки 08.07.2011 року (виріб №2 за
нумерацією, що міститься у висновку
експерта №18-01), а саме виготовляючи,
пропонуючи до продажу та продаючи його,
застосував запатентований позивачем
промисловий зразок НОМЕР_3 у варіантах
3.1. та 3.2, використавши при цьому всі
його суттєві ознаки: форму виробу,
склад і кількість основних
композиційних елементів, взаємного їх
розташування та кольору.

Вказані дії відповідача порушують
права позивача як власника
промислового зразка.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.26 Закону
будь-яке посягання на права власника
патенту, передбачені статтею 20 цього
Закону, вважається порушенням прав
власника патенту, що тягне за собою
відповідальність згідно з чинним
законодавством України. На вимогу
власника патенту таке порушення
повинно бути припинено, а порушник
зобов'язаний відшкодувати власнику
патенту заподіяні збитки.

Таким чином, суд вважає обґрунтованими
позовні вимоги в частині заборони
відповідачу використовувати
промисловий зразок, права на який
захищено патентом НОМЕР_3 від 25.06.2007
року.

Вирішуючи питання про відшкодування
завданих збитків суд виходить з
наступного.

Відповідно до ст.22 ЦК України, особа,
якій завдано збитків у результаті
порушення її цивільного права, має
право на їх відшкодування. Збитками є:
втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі
знищенням або пошкодженням речі, а
також витрати, які особа зробила або
мусить зробити для відновлення свого
порушеного права (реальні збитки);
доходи, які особа могла б реально
одержати за звичайних обставин, якби її
право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному
обсязі, якщо договором або законом не
передбачено відшкодування у меншому
або більшому розмірі.

Як вже зазначалось вище, згідно
товарного чеку №131799 від 08.07.2011 року
вартість вилучених сувенірів склала 7
650 грн.

Оскільки при проведенні контрольної
закупки було вилучено два вироби,
порушення прав власника патенту
встановлено судом лише щодо одного з
них, суд вважає обґрунтованими вимоги
про стягнення збитків у розмірі 3 825
грн., що складає вартість одного виробу
та можуть вважатись упущеною вигодою
позивача у справі.

Зі змісту ст.23 ЦК України вбачається, що
особа має право на відшкодування
моральної шкоди, завданої внаслідок
порушення її прав. Розмір грошового
відшкодування моральної шкоди
визначається судом залежно від
характеру правопорушення, глибини
фізичних та душевних страждань,
погіршення здібностей потерпілого або
позбавлення його можливості їх
реалізації, ступеня вини особи, яка
завдала моральної шкоди, якщо вина є
підставою для відшкодування, а також з
урахуванням інших обставин, які мають
істотне значення. При визначенні
розміру відшкодування враховуються
вимоги розумності і справедливості.

З огляду на вказані вимоги Закону,
враховуючи характер порушень прав
позивача, глибини його страждань, тощо,
суд вважає обґрунтованими вимоги про
стягнення з відповідача на користь
позивача у рахунок відшкодування
завданої немайнової (моральної) шкоди 2
500 грн.

Судові витрати підлягають розподілу у
відповідності до вимог ст.88 ЦПК
України.

На підставі викладеного, керуючись
Законом України «Про охорону прав на
промислові зразки», Правилами
складання та подання заявки на
промисловий зразок затвердженими
Наказом Міністерства освіти і науки
України від 18.02.2002 року №110, ст.ст. 22, 23,
461, 462 ЦК України, ст.ст. 4, 10, 11, 60, 61, 79, 86, 88,
143, 209, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Заборонити ОСОБА_2 використовувати
промисловий зразок, права на який
захищено патентом НОМЕР_3 від 25.06.2007
року, власником якого є ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН
НОМЕР_1, який проживає та
зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 на
користь ОСОБА_1 3 825 (три тисячі
вісімсот двадцять п'ять) гривень
завданих збитків, 2 500 (дві тисячі
п'ятсот) гривень завданої немайнової
(моральної) шкоди, а також 344 (триста
сорок чотири) гривень 10 копійок
судового збору.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається Апеляційному суду м.Києва
через Оболонський районний суд м.Києва
протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Суддя:
А.М.Майбоженко