Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/608/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2014 року Київський районний суд
м.Полтави в складі :

головуючого - судді Шаповал Т.В.

при секретарі - Лавріненко О.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Полтаві справу за
позовом ОСОБА_1 до Київської районної в
м. Полтаві ради про встановлення
додаткового строку для прийняття
спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до
суду з позовом про встановлення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини, посилаючись
при цьому на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її
батько ОСОБА_2 Після його смерті
відкрилася спадщина на належний йому
будинок в с. Яківці по вул. Молодіжній. В
установлений законом шестимісячний
строк не звернулася до нотаріальної
контори з заявою про прийняття
спадщини по тій причині , що перебувала
під слідством та відбувала покарання
по вирокам суду. Крім того, має на
утриманні двох неповнолітніх дочок,
які потребують постійного догляду.

Просить визначити додатковий
місячний строк для подачі заяви про
прийняття спадщини після померлого
батька ОСОБА_2

В судовому засіданні
представник позивача заявлені позовні
вимоги підтримав в повному обсязі та
надав суду пояснення, аналогічні
викладеним в позовній заяві. Позов
прохав задовольнити.

Відповідач належним чином
повідомлений про день і час розгляду
справи, свого представника в судове
засідання не направив. Заяв до суду про
розгляд справи за їх відсутності чи про
розгляд справи без їх участі не
подавали.

Третя особа та її представник в
судовому засіданні позовні вимоги не
визнавали. Просили в їх задоволенні
відмовити.

Суд, заслухавши пояснення
представника позивача, третю особу та
її представника, свідків, дослідивши
матеріали справи, приходить до
наступних висновків..

Як вбачається із матеріалів
справи та встановлено в судовому
засіданні, що ОСОБА_1. є донькою
померлого ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 помер.

Відповідно до повідомлення
Другої полтавської державної
нотаріальної контори від 17 жовтня 2013
року, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3
ОСОБА_2 відкрита спадкова справа. Від
імені спадкодавця був посвідчений
заповіт. Від імені ОСОБА_1будь- які
заяви в тому числі про прийняття
спадщини до нотаріальної контори у
встановлені законом строки не
подавалися. Оскільки ОСОБА_1 позбавлена
прав на спадкування видати свідоцтво
про право на спадщину на її ім»я немає
підстав.

Вироком Київського районного
суду м. Полтави від 05 квітня 2011 року
ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні
злочину, передбаченого ст. 185 ч.1 КК
України і призначено їй покарання у
вигляді 1 року позбавлення волі. На
підставі ст. 75 КК України звільнено
ОСОБА_1 від відбування призначеного
покарання у вигляді позбавлення волі ,
якщо вона протягом 2 років не вчинить
нового злочину .

Вироком Київського районного
суду м. Полтави від 27 березня 2012 року
ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні
злочину, передбаченого ст. 185 ч.1 КК
України і призначено їй покарання у
вигляді 1 року позбавлення волі. На
підставі ст. 75 КК України звільнено
ОСОБА_1 від відбування призначеного
покарання у вигляді позбавлення волі ,
якщо вона протягом 1 року не вчинить
нового злочину та виконає покладені на
неї обов»язки, передбачені ст. 76 КК
України.

Як вбачається з копій свідоцтв
про народження, ОСОБА_1 є матір»юОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно положень ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК
України спадкоємець, який бажає
прийняти спадщину, але на час відкриття
спадщини не проживав постійно із
спадкодавцем, має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України
за позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України №7 від 30.05.2008
року «Про судову практику у справах про
спадкування», при розгляді даної
категорії справ слід перевіряти
наявність або відсутність спадкової
справи стосовно спадкодавця у
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини, наявність у
матеріалах справи обґрунтованої
постанови про відмову нотаріуса у
вчиненні нотаріальної дії, зокрема
відмови у видачі свідоцтва про право на
спадщину.

Вирішуючи питання про визначення
особі додаткового строку, суд
досліджує поважність причини пропуску
строку для прийняття спадщини. При
цьому необхідно виходити з того, що
поважними є причини, пов'язані з
об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для спадкоємця на вчинення
цих дій.

В своїй позовній заяві позивач,
як на підставу пропуску строку на
прийняття спадщини посилалася на те, що
перебувала під слідством та відбувала
покарання по вирокам суду. Крім того,
має на утриманні двох неповнолітніх
дочок, які потребують постійного
догляду.

Допитані в судовому засіданні
свідки пояснили, що про день смерті
батька ОСОБА_1 знала та перебувала на
його похованні.

Суд не може визнати поважними причини
пропуску строку на звернення до
нотаріальної контори, на які
посилається позивач. Як встановлено в
судовому засіданні ОСОБА_2 помер
ІНФОРМАЦІЯ_3. Із наданих до матеріалів
справи вироків суду, вбачається, що
ОСОБА_1 не була позбавлена волі та мала
змогу у встановлений законом строк
звернутися до нотаріальної контори з
заявою про прийняття спадщини. За таких
обставин, суд приходить до висновку, що
позивач строк для прийняття спадщини
після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 пропустив
без поважних на те причини, правові
підстави для визначення йому
додаткового строку, достатнього для
подання ним заяви про прийняття
спадщини відсутні, тому в задоволенні
позовних вимог слід відмовити.

При вирішенні справи судом також
враховується, що відповідачами в
справах про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини є спадкоємці, які прийняли
спадщину, а при відсутності інших
спадкоємців за заповітом і за законом,
відповідачами є територіальні громади
в особі відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини.

Київська районна у м. Полтаві рада, до
якої позивач звернувся в суд з позовом,
права ОСОБА_1 не порушувала, є
неналежним відповідачем, що судом
оцінюється також як підстава для
відмови позивачу в задоволенні
позовних вимог.

У зв'язку з відмовою в задоволенні
позовних вимог понесені позивачем
судові витрати не підлягають
відшкодуванню.

Керуючись ст. 1272 ЦК України, ст.ст.
10,11,60,131, 209, 212, 213-215 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог
ОСОБА_1 до Київської районної в м.
Полтаві ради про встановлення
додаткового строку для прийняття
спадщини - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено
до апеляційного суду Полтавської
області через Київський районний суд м.
Полтави шляхом подачі апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Головуючий
Т.В. Шаповал