ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/784/14-ц
провадження №
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" лютого 2014 р. Дарницький районний суд
міста Києва в складі:

головуючого - судді
Коренюк А.М.

при секретарі
Радченко Д.Д.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
Київської міської ради, третя особа -
Головне управління юстиції в м. Києві в
особі Шістнадцятої київської
державної нотаріальної контори про
визначення права власності на квартиру
в порядку спадкування, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з
позовом до Київської міської ради,
третя особа - Головне управління
юстиції в м. Києві в особі Шістнадцятої
київської державної нотаріальної
контори про визначення права власності
на квартиру в порядку спадкування.
Мотивуючи свої вимоги тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її син ОСОБА_3, його
спадкоємцем стала його дочка,
відповідно, її онука ОСОБА_4.
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 у віці 24 років
померла. Її єдиним спадкоємцем стала
вона, як рідна бабася по лінії батька,
оскільки інших родичів ОСОБА_4 не мала.
За час життя померла набула майно, як
спадкоємиця її померлого батька (сина
позивачки), проте право власності на
квартиру АДРЕСА_1 у визначеному законом
порядку не зареєструвала в КМБІ,
оскільки тяжко хворіла на невиліковну
хворобу, хоча й отримала свідоцтво про
право на спадщину за законом. В грудні
2013 року вона звернулась до
Шістнадцятої київської державної
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини за померлою
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4, проте 20 грудня 2013
року отримала постанову нотаріуса про
відмову у вчиненні нотаріальної дії з
тих підстав, що померла за свого життя
не зареєструвала своє право власності
на вказану квартиру у визначеному
законом порядку, посилаючись на ст. 182
ЦК України, вважаючи, що право
власності на нерухоме майно виникає з
моменту його державної реєстрації, з
роз»ясненням права звернення до суду
за захистом порушеного/невизнаного
права, що й стало підставою звернення
до суду з даним позовом.

В судовому засідання позивачка ОСОБА_2
та її представник ОСОБА_5, діючий на
підставі довіреності від 08 жовтня 2013
року (а.с.20), позовні вимоги підтримали
та просили їх задовольнити: визнати за
ОСОБА_2 право власності в порядку
спадкування на квартиру АДРЕСА_1 після
померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4.

Представник відповідача ОСОБА_6, діюча
на підставі довіреності від 16 січня 2014
року (а.с.21), позовні вимоги визнала, не
заперечувала щодо їх задоволення,
покладаючись на рішення суду.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у
разі визнання відповідачем позову суд
за наявності для того законних підстав
ухвалює рішення про задоволення
позову.

Судом встановлено, що визнання
відповідачем позовних вимог не
суперечить закону та не порушує права,
свободи чи інтереси інших осіб.

Визнання відповідачем позовних вимог
прийнято судом.

Третя особа в судове засідання не
з"явилась, про час та місце розгляду
справи повідомлена належним чином -
рекомендованим листом з повідомленням
про вручення (а.с.17). За таких підстав
суд визнав за можливе розглядати
справу за відсутності третьої особи на
підставі доказів, наявних в матеріалах
справи.

Вислухавши пояснення сторін, їх доводи,
дослідивши матеріали справи у їх
сукупності, всебічно та повно
з"ясувавши фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши
докази, які мають істотне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд приходить до висновку про те,
що позов підлягає задоволенню із
наступних підстав.

Так, судом встановлено, що позивачка
ОСОБА_2 є матір»ю ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1,
що підтверджується свідоцтвом про його
народження (а.с.10), який, в свою чергу, є
батьком померлої ОСОБА_4,
ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.9). Відповідно,
позивачка ОСОБА_2 є рідною бабусею
померлої ОСОБА_4 по лінії її батька,
тобто судом встановлений прямий
родинний зв»язок між померлою та
позивачкою, яка є спадкоємицем за
законом другої черги згідно ст. 1262 ЦК
України.

Після смерті ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.5), його спадкоємцем за
законом стала дочка ОСОБА_4 (а.с.6, 23-24),
яка ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 24 років померла
(а.с.7).

Померла заповіту не залишила.

У другу чергу право на спадкування за
законом, відповідно до ст. 1262 ЦК
України, мають рідні брати та сестри
спадкодавця, його баба та дід як з боку
батька, так і з боку матері.

Померла ОСОБА_4 близьких родичів
(спадкоємців першої, другої черги),
окрім позивачки, немає, її батьки
померли, за життя вона не була одружена,
дітей не мала.

Позивачка претендує на устадкування
майна за законом після смерті ОСОБА_4,
як спадкоємиця другої черги.

За час життя померла ОСОБА_4 набула
майно, як спадкоємиця її померлого
батька (сина позивачки ОСОБА_3) (а.с.6,
23-24), проте право власності на квартиру
АДРЕСА_1 у визначеному законом порядку
вона не зареєструвала, оскільки тяжко
хворіла на невиліковну хворобу, хоча й
отримала свідоцтво про право на
спадщину за законом.

Так, згідно свідоцтва про право на
спадщину від 29 грудня 2010 року, виданого
нотаріусом Шістнадцятої київської
державної нотаріальної контори, ОСОБА_4
успадкувала квартиру АДРЕСА_1, що
належала на праві власності померлому
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (її батьку) (а.с.23-24).

Спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово. Кожна
наступна черга спадкоємція за законом
одержує право на спадування у разі
відсутності спадкоємців попередньої
черги (ст. 1258 ЦК України).

Таким чином, судом встановлено, що
померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4, як
спадкоємиця за законом, померла після
відкриття спадщини, яка відкрилась
ІНФОРМАЦІЯ_3, після смерті її батька -
ОСОБА_3, й не встигла її прийняти, право
на прийняття належної їй частки
спадщини, якою являється квартира
АДРЕСА_1, переходить до її спадкоємців
(спадкова трансмісія), якою являється
позивачка як її бабуся.

Якщо спадкоємець за заповітом або за
законом, відповідно до ч.1 ст. 1276 ЦК
України, помер після відкриття
спадщини і не встиг її прийняти, право
на прийняття належної йому частки
спадщини, крім права на прийняття
обов'язкової частки у спадщині,
переходить до його спадкоємців
(спадкова трансмісія).

Таким чином, суд вважає, що вимоги
позивача є обґрунтованими, доведеними
та такими, що підлягають задоволенню;
обставини, що спростовують позовні
вимоги, судом не встановлені.

Приймаючи до уваги предмет даного
спору, наслідки його розгляду судом,
суд вважає за необхідне застосувати
положення частини 3 статті 88 ЦПК
України. Позивач при зверненні до суду
звільнений від сплати судового збору
на підставі Закону України «Про
судовий збір», як інвалід ІІ-ї групи
(а.с.11), тому судові витрати
компенсувати за рахунок держави в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

На підставі вищевикладеного, ст. 1258, 1262
ЦК України, керуючись ст.ст. 3, 5, 6, 7, 8, 10,
11, 13, 14, 15, 57, 60, 81, 88, 195-196, 208, 209, 213, 214, 215, 218,
174, 130, 222, 293, 294 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Київської
міської ради, третя особа - Головне
управління юстиції в м. Києві в особі
Шістнадцятої київської державної
нотаріальної контори про визначення
права власності на квартиру в порядку
спадкування, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності в
порядку спадкування на квартиру
АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4
ОСОБА_4.

Судові витрати компенсувати за рахунок
держави в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду м. Києва шляхом
подачі апеляційної скарги протягом 10
днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні
під час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя:
Коренюк
А.М.