У Х В А Л А

"09" грудня 2014 р. cуддя Білоцерківського
міськрайонного суду Київської області
Ярмола О. Я. ., розглянувши заяву ОСОБА_1
про забезпечення позову по справі за
позовом ОСОБА_1 до Приватного орендного
підприємства «Раставиця» про
стягнення заборгованості по
заробітній платі, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з заявою де
просить в цілях забезпечення позову
накласти арешт на грошові кошти та
майно ПОП «Раставиця», в межах суми
позовних вимог, оскільки існує
ймовірність відчуження відповідачем
майна та ухилення відповідача від
виконання своїх обов'язків щодо
виплати заробітної плати.

Заява обґрунтована тим, що відповідач
ухиляється від розгляду судової справи
про стягнення заробітної плати, не
проводить на орендованих землях
посівних робіт та інтенсивно розпродує
майно.

Згідно ч.3 ст.151 ЦПК України
забезпечення позову допускається на
будь-якій стадії розгляду справи, якщо
невжиття заходів забезпечення може
утруднити чи зробити неможливим
виконання рішення суду, а ч.1 ст.152 ЦПК
України визначені види забезпечення
позову. В ч. 2 ст.151 ЦПК України вказано,
що у заяві про забезпечення позову
повинно бути зазначено, причини, у
зв'язку з якими потрібно забезпечити
позов, вид забезпечення позову, який
належить застосувати, з обґрунтуванням
його необхідності; інші відомості,
необхідні для забезпечення позову. З
урахуванням викладеного необхідно
зазначити, що відповідно до ч.3 ст.152 ЦПК
України види забезпечення позову мають
бути співмірними із заявленими
позивачем вимогами.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України,
заява про забезпечення позову
розглядається судом, у провадженні
якого перебуває справа, в день її
надходження без повідомлення
відповідача та інших осіб, які беруть
участь у розгляді справи.

Заявник просить накласти арешт на
майно ПОП «Раставиця» не зазначаючи
дане майно, не зазначаючи номера
рахунків. Заявник працював замісником
директора і має володіти інформацією
щодо майна та рахунків ПОП «Растовиця».
Суд звертає увагу, що відповідно до ч.4
ст. 152 ЦПК України не допускається
забезпечення позову шляхом накладення
арешту на заробітну плату, пенсію та
стипендію, допомогу по
загальнообов'язковому державному
соціальному страхуванню та ін.. Тобто
задоволення вимоги про накладення
арешту на рахунки відповідача може
призвести до порушення прав та
інтересів інших осіб. Також, відсутнє
підтвердження факту інтенсивного
розпродажу відповідачем свого майна.
А щодо відсутності посівних робіт на
орендованих землях, то слід зазначити,
що посівні роботи проводяться, як
восени так і у весінній період, але не в
грудні місяці.

Враховуючи ту обставину, що позивач не
надав суду доказів, що невжиття заходів
забезпечення позову може утруднити чи
зробити не можливим виконання рішення
суду, заявником не надано даних про те,
що відповідач має намір або проводить
відчуження належного йому майна, а
також не вказав на яке саме майно
необхідно накласти арешт, де
знаходиться майно, не надано доказів
належності майна відповідачу,
конкретне визначення даного майна, а
саме: відсутні документи,
підтверджуючі право власності
відповідача на нерухоме майно,
відсутні відомості про наявність
грошових коштів, не вказані банківські
реквізити відповідача, крім того
заявник зазначає, що ПОП «Растовиця» є
орендне підприємство та орендує землі,
але арешт орендованого майна по даній
справі є неприпустимим..

Суд, розглянувши заяву, вважає що на
даний час не має переконливих даних,
які б свідчили про те, що невжиття
заходів забезпечення може утруднити чи
зробити неможливим виконання рішення
суду. Даних щодо дійсної і реальної
загрози невиконання майбутнього
рішення матеріали справи не містять,
тому підстав для забезпечення позову
таким чином на даній стадії немає.

Окрім того, у заяві не зазначено
обґрунтування необхідності саме
зазначених видів забезпечення позову.

На підставі викладеного,
керуючись ст.ст. 151,152,153,210 ЦПК України,
суд-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про
забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Київської області через
Білоцерківський міськрайонний суд
Київської області шляхом подачі
апеляційної скарги протягом п'яти днів
з моменту її проголошення. У разі, якщо
ухвалу було постановлено без участі
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом п'яти днів з
дня отримання копії ухвали.

Суддя О. Я. Ярмола