Номер провадження 2/754/2138/14
Справа № 754/1324/14-ц
У Х В А Л А

Іменем України

30.01.2014
м. Київ

Суддя Деснянського районного
суду міста Києва Петріщева І.В.,
розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про відшкодування моральної
шкоди, заподіяної злочином,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського
районного суду міста Києва з
зазначеною позовною заявою, в якій
просить стягнути на свою користь з
ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 20000,00
грн.; з метою забезпечення позову
накласти арешт на майно ОСОБА_2;
оглянути у судовому засіданні
матеріали кримінальної справи №53-3861;
допитати свідка.

Перевіривши позовну заяву й
додані до неї матеріали, суд приходить
до висновку про те, що вона підлягає
залишенню без руху, оскільки не
відповідає вимогам статей 119, 133, 134, 136,
137, 151, 152 ЦПК України, не сплачено
судовий збір, з наступних підстав:

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України особи,
які беруть участь у справі і вважають,
що подання потрібних доказів є
неможливим або у них є складнощі в
поданні цих доказів, мають право
заявити клопотання про забезпечення
цих доказів. Доклопотання про
забезпечення доказів додається
документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК
України способами забезпечення судом
доказів є допит свідків, призначення
експертизи, витребування та (або)
огляд доказів, у тому числі за їх
місцезнаходженням. У необхідних
випадках судом можуть бути застосовані
інші способи забезпечення доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 134 ЦПК
України у заяві про забезпечення
доказів повинні бути зазначені: докази,
які необхідно забезпечити; обставини,
що можуть бути підтверджені цими
доказами; обставини, які свідчать про
те, що подання потрібних доказів може
стати неможливим або ускладненим, а
також справа, для якої потрібні ці
докази або з якою метою потрібно їх
забезпечити.

Згідно змісту ст. 136 ЦПК України у
заяві про виклик свідка зазначаються
його ім'я, місце проживання
(перебування) або місце роботи,
обставини, які він може підтвердити.
Заява про виклик свідка має бути
подана до або під час попереднього
судового засідання, а якщо попереднє
судове засідання у справі не
проводиться, - до початку розгляду
справи по суті.

Згідно ч. 1 ст. 137 ЦПК України у
випадках, коли щодо отримання доказів у
сторін та інших осіб, які беруть участь
у справі, є складнощі, суд за їх
клопотанням зобов'язаний витребувати
такі докази. Клопотання про
витребування доказів має бути подано
до або під час попереднього судового
засідання, а якщо попереднє судове
засідання у справі не проводиться, - до
початку розгляду справи по суті із
долученням відомостей про
неможливість отримання таких доказів
особисто стороною або іншою особою, яка
бере участь у справі.

Судом встановлено, що в порушення
вищезазначених вимог законодавства
України, позивач просить про огляд
доказів, допит свідка, за відсутністю
належним чином оформлених клопотань
про забезпечення доказів, документ про
сплату судового збору не додається, що
не дає можливості суду вирішити дані
питання.

Як зазначено у постанові Пленуму
Верховного Суду України №9 від 12.06.2009 р.
"Про застосування норм цивільного
процесуального законодавства, що
регулюють провадження у справі до
судового розгляду", у заяві про
забезпечення доказів повинні бути
зазначені всі відомості, визначені
частиною першою статті 134 ЦПК, а в разі
невідповідності заяви цим вимогам
застосовуються наслідки, встановлені
частинами першою і другою статті 121 ЦПК.

Згідно ч. 1 ст. 152 ЦПК України позов
забезпечується: 1) накладенням арешту
на майно або грошові кошти, що належать
відповідачеві і знаходяться у нього
або в інших осіб.

Згідно ч. 2 ст. 151 ЦПК України у заяві про
забезпечення позову повинно бути
зазначено: 1) причини, у зв'язку з якими
потрібно забезпечити позов; 2) вид
забезпечення позову, який належить
застосувати, з обґрунтуванням його
необхідності; 3) інші відомості,
потрібні для забезпечення позову.

Згідно ч. 4 ст. 151 ЦПК України до заяви
додаються також її копії відповідно до
кількості осіб, щодо яких просять вжити
заходи забезпечення позову, та
документ, що підтверджує сплату
судового збору за подання заяви про
забезпечення позову.

Судом встановлено, що в порушення
вищезазначених вимог законодавства
України, позивач просить про
забезпечення позову за відсутністю
належним чином оформленої заяви,
документ про сплату судового збору не
додається, що не дає можливості суду
вирішити дане питання.

Як зазначає Пленум ВС України у
постанові №2 від 12.06.2009р. «Про
застосування норм цивільного
процесуального законодавства при
розгляді справ у суді першої
інстанції» у позовній заяві повинні
міститися не лише позовні вимоги, а й
бути викладені обставини, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги, і
зазначені докази, що підтверджують
кожну обставину».

У позовній заяві про
відшкодування моральної (немайнової)
шкоди має бути зазначено, в чому
полягає ця шкода, якими неправомірними
діями чи бездіяльністю її заподіяно
позивачеві, з яких міркувань він
виходив, визначаючи розмір шкоди та
якими доказами це підтверджується. При
недотриманні позивачем зазначених
вимог настають наслідки, передбачені
ст. 121 ЦПК (п. 4 постанови Пленуму ВС
України №4 від 31.03.1995 р. «Про судову
практику в справах про відшкодування
моральної (немайнової) шкоди»).

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про
судовий збір" ставки судового збору
встановлюються у таких розмірах: за
подання до суду позовної заяви про
відшкодування моральної шкоди з ціною
позову до 5 розмірів мінімальної
заробітної плати - 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати - 229,40 грн.;
позовної заяви про відшкодування
моральної шкоди з ціною позову від 5 до
50 розмірів мінімальної заробітної
плати - 1 відсоток ціни позову; позовної
заяви про відшкодування моральної
шкоди з ціною позову від 50 до 100
розмірів мінімальної заробітної плати
- 5 відсотків ціни позову; позовної
заяви про відшкодування моральної
шкоди з ціною позову понад 100 розмірів
мінімальної заробітної плати - 10
відсотків ціни позову.

Судом встановлено, що всупереч
вищевказаних вимог чинного
законодавства України, позивачем не
зазначено в чому конкретно полягає ця
шкода, якими неправомірними діями чи
бездіяльністю її заподіяно особисто
позивачеві, які особисті немайнові
права позивача порушені, на які
нематеріальні блага вони посягають, з
яких міркувань він виходив, визначаючи
розмір шкоди у сумі 20000,00 грн., з чого при
цьому виходив та якими доказами це
підтверджується, не доведені
обставини, на які посилається позивач,
як на підставу своїх вимог, не
зазначені докази, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування, не
додається документ про сплату судового
збору.

Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи
правосуддя, суд захищає права, свободи
та інтереси фізичних осіб, права та
інтереси юридичних осіб, державні та
суспільні інтереси у спосіб,
визначений законами України.

Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи,
які беруть участь у справі, зобов'язані
добросовісно здійснювати свої
процесуальні права і виконувати свої
процесуальні обов'язки.

Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 121 ЦПК України
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, або не сплачено судовий
збір, постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення
заяви без руху, про що повідомляє
позивача і надає йому строк для
усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали. Якщо позивач
відповідно до ухвали суду у
встановлений строк виконає вимоги,
визначені статтями 119 і 120 цього
Кодексу, заява вважається поданою в
день первісного її подання до суду.
Інакше заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 120, 121, 385 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
відшкодування моральної шкоди,
заподіяної злочином залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення
недоліків два дні з дня отримання копії
даної ухвали, шляхом подання до
канцелярії Деснянського районного
суду міста Києва належним чином
оформленої скарги, інакше скарга буде
вважатися неподаною та повернута
заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Петріщева І.В.