Справа № 369/1951/14 Головуючий у І
інстанції Волчко А.Я.Провадження №
22-ц/780/4852/14 Доповідач у 2
інстанції БілоконьКатегорія 18
УХВАЛА

Іменем України

25 вересня 2014 року колегія суддів
судової палати в цивільних справах
Апеляційного суду Київської області у
складі:

головуючого судді Білоконь
О.В.,

суддів Журби С.О.,
Савченка С.І.,

при секретарі Токар Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві матеріали
цивільної справи за апеляційною
скаргою публічного акціонерного
товариства акціонерний банк «Родовід
Банк» на рішення Києво-Святошинського
районного суду Київської області від 2
липня 2014 року у справі за позовом
публічного акціонерного товариства
акціонерний банк «Родовід Банк» до
ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення
заборгованості за кредитним
договором,-

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2014 року позивач звернувся до
суду із вказаним позовом, який
мотивував тим, що 7 квітня 2008 року ВАТ
АБ "Родовід Банк", правонаступником
якого є позивач, і ОСОБА_4 укладено
кредитний договір, за яким останній
отримав кошти в сумі 12296000 грн. терміном
до 7 квітня 2009 року включно із
розрахунку 20 % річних. За умовами
договору позивач мав повертати кредит
та відсотки щомісячними платежами,
однак не виконав цих обов'язків, у
зв»язку з чим утворилась
заборгованість, яка станом на 29 квітня
2009 року складала 11623070 грн. 38 коп.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер.

На підставі ст. 1281 ЦК України позивач
звернувся до нотаріальних контор з
вимогами-претензіями щодо погашення
суми заборгованості спадкоємцями.

15 жовтня 2010 року Шоста Харківська
державна нотаріальна контора
повідомила банк, що із заявами про
прийняття спадщини звернулись
відповідачі; а 12 листопада 2013 року та 24
грудня 2013 року - про те, що відповідачі
отримали свідоцтва про прийняття
спадщини після померлого ОСОБА_4

Посилаючись на умови кредитного
договору та ст.1050 ЦК України, позивач
просив стягнути з солідарно з
відповідачів на користь банку
заборгованість за кредитом у розмірі
11623070 грн. 38 коп., але в межах вартості
майна, одержаного кожним у спадщину.

Рішенням Києво-Святошинського
районного суду Київської області від 2
липня 2014 року у задоволенні позову
відмовлено.

Позивач ПАТ АБ "Родовід Банк" подав
апеляційну скаргу, в якій просить
скасувати рішення суду першої
інстанції і ухвалити нове, яким позов
задовольнити в повному обсязі,
посилаючись на порушення норм
матеріального і процесуального права.

Заслухавши доповідь судді
апеляційного суду, перевіривши
законність і обґрунтованість рішення
суду першої інстанції в межах доводів
апеляційної скарги та вимог, заявлених
у суді першої інстанції, колегія суддів
вважає, що апеляційну скаргу слід
відхилити з таких підстав.

Судом встановлено та з матеріалів
справи вбачається, що 7 квітня 2008 року
ВАТ АБ "Родовід Банк", правонаступником
якого є позивач, і ОСОБА_4 укладено
кредитний договір, за яким останній
отримав кошти в сумі 12296000 грн. терміном
до 7 квітня 2009 року включно із
розрахунку 20 % річних. За умовами
договору позивач мав повертати кредит
та відсотки щомісячними платежами,
однак не виконав цих обов'язків, у
зв»язку з чим утворилась
заборгованість, яка станом на 29 квітня
2209 року складала 11623070 грн. 38 коп. (
а.с.24-27, 38-42).

В забезпечення виконання зобов'язань
за вказаним кредитним договором між
позивачем і ОСОБА_4 31 липня 2008 року
укладено договір іпотеки належної
останньому на праві власності
домоволодіння та земельна ділянка по
АДРЕСА_2 а.с.27-34).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер.

3 червня 2009 року позивач звернувся до
Шостої Харківської державної
нотаріальної контори з
вимогами-претензіями щодо погашення
суми заборгованості спадкоємцями
(а.с.160-161).

28 жовтня 2010 року Шоста Харківська
державна нотаріальна контора
повідомила банк, що із заявами про
прийняття спадщини звернулись
відповідачі; а 12 листопада 2013 року та 24
грудня 2013 року - про те, що відповідачі
отримали свідоцтва про прийняття
спадщини після померлого ОСОБА_4 (
а.с.44-46).

Так, відповідно до свідоцтва про право
на спадщину за законом від 6 листопада
2013 року, ОСОБА_3 в порядку спадкування
після батька ОСОБА_5 отримала у
спадщину ? частину квартири АДРЕСА_1,
вартістю209348 грн. ( а.с.164).

Відповідно до свідоцтв про право на
спадщину за законом від 19 листопада 2013
року, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в порядку
спадкування після сина ОСОБА_5 отримали
у спадщину кожен по 1/4 частини
житлового будинку по АДРЕСА_2, вартістю
по 92425 грн. 50 коп. ( а.с.167-168).

Відмовляючи в задоволенні позовних
вимог, суд першої інстанції виходив з
того, що позивач втратив право на
пред»явлення позову до спадкоємців,
оскільки пропустив строк,
встановлений ст. 1281 ЦК України, хоча
знав про наявність спадкоємців після
ОСОБА_4

Колегія суддів не погоджується з таким
висновком, оскільки він не ґрунтується
на матеріалах справи та вимогах закону.

За положеннями ст. 1281 ЦК України
спадкоємці зобов'язані повідомити
кредитора спадкодавця про відкриття
спадщини, якщо їм відомо про його борги.

Кредиторові спадкодавця належить
протягом шести місяців від дня, коли
він дізнався або міг дізнатися про
відкриття спадщини, пред'явити свої
вимоги до спадкоємців, які прийняли
спадщину, незалежно від настання
строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не
міг знати про відкриття спадщини, він
має право пред'явити свої вимоги до
спадкоємців, які прийняли спадщину,
протягом одного року від настання
строку вимоги.

Кредитор спадкодавця, який не пред'явив
вимоги до спадкоємців, що прийняли
спадщину, у строки, встановлені
частинами другою і третьою цієї статті,
позбавляється права вимоги.

Як вбачається з матеріалів справи,
позивачу було відомо про смерть ОСОБА_4
та відкриття у зв»язку з цим спадщини з
3 червня 2009 року, оскільки саме цього
дня 3 червня 2009 року позивач звернувся
до Шостої Харківської державної
нотаріальної контори з
вимогами-претензіями щодо погашення
суми заборгованості у розмірі 11734456 грн.
95 коп. спадкоємцями померлого
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 (а.с.160-161).

Ці обставини підтверджуються також
фотокопією спадкової справи № 408/2009 до
майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4,
наданою Шостою Харківською державною
нотаріальною конторою, яка знаходиться
в матеріалах цивільної справи
Києво_Святошинського районного суду
Київської області № 369/12386/13-ц за
позовом ОСОБА_2, ОСОБА_1 до ОСОБА_6 про
визнання права власності на частину
земельної ділянки і яка оглянута у суді
апеляційної інстанції.

Отже, позивач не пропустив
передбачений ч.2 ст. 1281 ЦК України
шестимісячний строк від дня, коли він
дізнався про відкриття спадщини після
померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 та
відкриття у зв»язку з цим спадщини,
оскільки менше як за два місця після
смерті ОСОБА_4 - 3 червня 2009 року
пред'явив через нотаріальну контору
свої вимоги до спадкоємців померлого.

Відтак, висновок суду першої інстанції
про те, що позивач позбавлений права
вимоги як кредитор спадкодавця через
пропуск шестимісячного строку,
передбаченого ч.2 ст. 1282 ЦК України, є
необґрунтованим, а доводи апеляційної
скарги в цій частині заслуговують на
увагу.

Також підставою для відмови у позові,
на думку суду першої інстанції, є те, що
позивач пропустив встановлений ст. 257
ЦК трьохрічний строк позовної
давності, що є підставою для відмови у
позові на підставі ч.4 ст. 267 ЦК України,
за наявності про це відповідної заяви
відповідачів.

Колегія суддів погоджується з таким
висновком суду, з огляду на таке.

Відповідно до положень ст. 1282 ЦК
України спадкоємці зобов»язані
задовольнити вимоги кредитора
повністю, але в межах вартості майна,
одержаного у спадщину. Кожен із
спадкоємців зобов»язаний задовольнити
вимоги кредитора особисто, у розмірі,
який відповідає його частці у спадщині.

Відповідно до ст. 256 ЦК України
позовна давність - це строк, у межах
якого особа може звернутися до суду з
вимогою про захист свого цивільного
права або інтересу.

Відповідно до положень ст.ст. 257, 267 ЦК
України загальна позовна давність
встановлюється тривалістю у три роки.
Сплив позовної давності, про
застосування якої заявлено стороною у
спорі, є підставою для відмови у позові.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України
перебіг позовної давності починається
від дня, коли особа довідалася або
могла довідатися про порушення свого
права або про особу, яка його порушила.

Судом встановлено, що листом від 15
жовтня 2010 року Шоста Харківська
державна нотаріальна контора
повідомила банк, що із заявами про
прийняття спадщини звернулись
відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Цей лист АТ Родовідбанк отримав 28
жовтня 2010 року, його зареєстровано за
номером 17979; 29 жовтня 2010 року на ньому
вчинена резолюція ( а.с.44).

Як пояснив у судовому засіданні
представник позивача, після отримання
цього листа у жовтні 2010 року банк
направив відповідачам вимогу про
погашення боргу спадкодавця - боржника
ОСОБА_4, однак відповідачі добровільно
не виконали свої зобов»язання як
спадкоємці ОСОБА_4

12 листопада 2013 року та 24 грудня 2013 року
Шоста Харківська державна нотаріальна
контора повідомила банк про те, що
відповідачі отримали свідоцтва про
прийняття спадщини після померлого
ОСОБА_4 ( а.с.44-46).

Ухвалюючи рішення про відмову в
задоволенні позову, суд першої
інстанції обґрунтовано виходив з того,
що позивач дізнався про особи
спадкоємців, що прийняли спадщину
після смерті спадкодавця-боржника і
добровільно не виконали обов»язок щодо
погашення заборгованості у жовтні 2010
року, отже, перебіг строку позовної
давності почався з жовтня 2010 року. З
позовом до суду банк звернувся 27 лютого
2014 року, тобто з пропуском
передбаченого ст. 257 ЦК України строку
позовної давності, про що відповідачі 17
квітня 2014 року та 27 червня 2014 року, до
ухвалення судом рішення, подали
письмові заяви (а.с.1,71,106-108).

Колегія суддів погоджується із
вказаними висновками, так як вони є
обґрунтованими, відповідають
обставинам справи і вимогам закону, а
апеляційна скарга їх не спростовує.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму
Верховного суду України «Про судову
практику у справах про спадкування» № 7
від 30 травня 2008 року, отримання
спадкоємцем, який прийняв спадщину,
свідоцтва про право на спадщину
відповідно до статті 1296 ЦК є правом, а
не обов'язком спадкоємця. Відсутність у
спадкоємця свідоцтва про право на
спадщину не може бути підставою для
відмови у відкритті провадження у
справі.

Якщо спадкоємець прийняв спадщину
стосовно нерухомого майна, але
зволікає з виконанням обов'язку,
передбаченого статтею 1297 ЦК, зокрема з
метою ухилення від погашення боргів
спадкодавця, кредитор має право
звернутися до нього з вимогою про
погашення заборгованості спадкодавця,
розмір якої може бути визначений за
правилами статті 625 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, колегія суддів
вважає, що перебіг строку позовної
давності неправильно рахувати з дня,
коли позивач дізнався про отримання
спадкоємцями документів про право на
спадщину - 12 листопада 2013 року та 24
грудня 2013 року, оскільки з аналізу
змісту норм ст. ст. 1216, 1218, ч. 2 ст. 1220,
ч. 3 ст. 1223 ЦК України, відповідно до яких
з моменту смерті особи до спадкоємців
переходять права та обов'язки
спадкодавця, які належали йому на час
відкриття спадщини і не припинилися
внаслідок його смерті, випливає, що
зобов'язання правонаступників
спадкодавця-боржника перед кредитором
виникають з моменту смерті
спадкодавця-боржника, а не з часу
отримання спадкоємцями свідоцтва про
право на спадщину (ст. ст. 1296, 1298 ЦК
України).

Відповідно до ч.2 ст. 308 ЦПК України
не може бути скасоване правильне по
суті і справедливе рішення з одних лише
формальних міркувань.

Враховуючи все зазначене, колегія
суддів, дійшла висновку, що рішення
суду постановлено з додержанням норм
матеріального та процесуального права,
і підстав для його скасування при
апеляційному розгляді справи не
встановлено, а тому апеляційну скаргу
слід залишити без задоволення, а
рішення суду без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 314, 315 ЦПК
України, колегія суддів,-

ухвалила :

Апеляційну скаргу публічного
акціонерного товариства акціонерний
банк "Родовід Банк" відхилити.

Рішення Києво-Святошинського
районного суду Київської області від 2
липня 2014 року залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з
моменту проголошення та може бути
оскаржена в касаційному порядку
протягом двадцяти днів до Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ.

Головуючий

Судді :