01.10.2014 Справа № 756/5392/14-ц
Унікальний номер 756/5392/14-ц
Справа №2/756/2857/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2014 року Оболонський
районний суд міста Києва в складі:

головуючого
судді - Шумейко О.І.,

при секретарях
- Острянко В.В., Мишковець М.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, комунального
підприємства «Житлосервіс «Куренівка»
про встановлення порядку користування
квартирою, -

в с т а н о в и в:

У квітні 2014 року позивач звернулася до
суду в порядку цивільного судочинства
з позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6, КП «Житлосервіс
«Куренівка» про зобов'язання укласти
договір найму частини квартири.

До початку розгляду справи позивач
скористалася своїм правом,
передбаченим ст. 31 ЦПК України, заявила
про зміну предмету позову.

У своїй заяві від 07 серпня 2014 року
позивач просила встановити порядок
користування квартирою АДРЕСА_1,
виділивши в користування позивача та
відповідачів ОСОБА_5, ОСОБА_6 житлову
кімнату площею 10,6 кв.м., виділивши у
користування відповідачів ОСОБА_1,
ОСОБА_3, ОСОБА_4 житлову кімнату площею
12,3 кв.м., залишити у загальному
користуванні позивача та відповідачів
житлову кімнату площею 17,9 кв.м., кухню,
коридор, ванну кімнату, туалет та
комору.

Позовні вимоги мотивовані тим, що
позивач ОСОБА_1 зареєстрована та
проживає в АДРЕСА_1, між сторонами
склався певний порядок користування
квартирою. Позивач разом зі своїми
двома доньками проживає у кімнаті
площею 10,6 кв.м., відповідач ОСОБА_1 разом
зі своїми двома дітьми проживає у
кімнаті площею 12,3 кв.м., кімната площею
17.9 кв.м. являється прохідною. Позивач
зазначила, що звернулася до суду з
позовом про встановлення порядку
користування спірною житловою площею з
метою укладення окремого договору
найму жилого приміщення, оскільки
відповідач ОСОБА_1 разом зі своїми
повнолітніми дітьми відмовляється
сплачувати житлово-комунальні послуги,
що стало причиною накопичення
заборгованості за житлово-комунальні
послуги.

Позивач у судовому засіданні
підтримала позовні вимоги, просила суд
задовольнити позов у повному обсязі.
Пояснила, що між сторонами склався
певний порядок користування спірною
квартирою, суперечок з приводу
користування житловими кімнатами з
відповідачами у позивача не виникає. У
зв'язку з тим, що відповідач ОСОБА_1 та
її повнолітні діти відмовляються
оплачувати вартість
житлово-комунальних послуг, внаслідок
чого позивач разом зі своїми дітьми
змушена оплачувати житлово-комунальні
послуги, розраховуючи вартість таких
окремо від відповідачів.

Відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у
судове засідання не з'явилися, на
адресу суду надіслали свої заперечення
на позов, просили розглянути справи у
їхню відсутність.

Відповідач КП «Житлосервіс
«Куренівка» явку свого представника у
судове засідання не забезпечив, про час
та місце розгляду справи повідомлений
належним чином.

Заслухавши пояснення позивача,
дослідивши матеріали справи, оцінивши
зібрані у справі докази, суд встановив
наступне.

Квартира АДРЕСА_1 перебуває у державній
власності, у квартині зареєстровані та
проживають позивач ОСОБА_1, її дві
доньки - відповідачі ОСОБА_5, ОСОБА_6,
відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_3, що
підтверджується довідкою з місця
проживання про склад сім'ї та прописку,
виданою КП «Житлосервіс «Куренівка»
від 21 серпня 2013 року.

За викопіровкою з поверхового плану
вказана квартира складається з трьох
кімнат, загальною житловою площею 40,8
кв.м., загальна площа 54,90 кв.м., житлових
кімнат площею 17,9 кв.м., 10,6 кв.м., 12,3 кв.м.,
кухні площею 5,7 кв.м., коридорів площею
4,7 кв.м., 0,9 кв.м., ванної кімнати площею 2,0
кв.м., туалету площею 0,8 кв.м. (а.с. 22)

Наймачем квартири є відповідач ОСОБА_1,
сторони користуються квартирою на
підставі ордеру на жиле приміщення від
03 листопада 1962 року № 71661, виданого на
ім'я ОСОБА_7 на підставі рішення
виконкому Подільської райради від 29
жовтня 1962 року.

Відповідно до вимог передбачених ст. 61
Житлового кодексу користування жилим
приміщенням у будинках державного і
громадського житлового фонду
здійснюється відповідно до договору
найму жилого приміщення. Договір найму
жилого приміщення в будинках
державного і громадського житлового
фонду укладається в письмовій формі на
підставі ордера на жиле приміщення між
наймодавцем житлово-експлуатаційною
організацією (а в разі відсутності
відповідним підприємством, установою,
організацією) і наймачем громадянином,
на ім'я якого видано ордер.

Згідно з частиною першою ст. 104
Житлового кодексу УРСР член сім'ї
наймача вправі вимагати, за згодою
інших членів сім'ї, які проживають
разом з ним, укладання з ним окремого
договору найму, якщо житлову площу, що
припадає на нього, може бути виділено у
вигляді приміщення, яке відповідає
вимогам ст. 63 цього Кодексу.

За нормою статті 63 Житлового кодексу
предметом договору найму жилого
приміщення в будинках державного і
громадського житлового фонду є окрема
квартира або інше ізольоване жиле
приміщення, що складається з однієї чи
кількох кімнат, а також одноквартирний
жилий будинок. У разі відмовлення
членів сім'ї дати згоду на укладення
окремого договору найму, а також у разі
відмови наймодавця в укладенні такого
договору спір може бути вирішено в
судовому порядку

Відповідно до ст.47 Житлового кодексу
норма жилої площі в Україні
встановлюється в розмірі 13,65 кв.м. на
одну особу.

Рівень середньої забезпеченості
громадян жилою площею в населеному
пункті визначається і періодично
переглядається виконавчими комітетами
обласних, Київської і Севастопольської
міських Рад народних депутатів спільно
з радами профспілок виходячи з даних
статистичної звітності.

Відповідно до п.п. 2, 3 постанови
виконавчого комітету Київської
міської ради народних депутатів «Про
порядок застосування в м. Києві правил
обліку громадян, які потребують
поліпшення житлових умов і надання їм
жилих приміщень в Українській РСР» від
15 липня 1985 року №582, із змінами від 30
квітня 1991 року, тими, хто потребує
поліпшення житлових умов, визнаються
громадяни, які мають житлову площу до 7,5
кв.м. включно на кожного члена родини.
Встановлено, що жилі приміщення у м.
Києві надаються громадянам у межах 13,65
кв.м жилої площі, але не більше однієї
кімнати на одну особу і не менш, як 9
кв.м. жилої площі. Визначено рівень
середньої забезпеченості громадян у м.
Києві жилою площею 9,0 кв.м на одну особу.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму
Верховного Суду України «Про деякі
питання, що виникли в практиці
застосування судами Житлового кодексу
України» №2 від 12 квітня 1985 року, в силу
ст.104 ЖК УРСР суд вправі задовольнити
вимоги члена сім'ї наймача про поділ
жилого приміщення, якщо жилу площу, що
припадає на нього (або з урахуванням
укладеної угоди про порядок
користування жилим приміщенням), може
бути виділено у вигляді ізольованого
приміщення, яке складається з однієї
або кількох кімнат, розмір якого не
менше встановленого для надання одній
особі.

При поділі жилого приміщення за
вимогою члена сім'ї наймача йому може
бути виділено ізольоване жиле
приміщення розміром меншим за жилу
площу, що припадає на нього. Однак поділ
не може бути допущений, коли це
призведе до штучного погіршення
житлових умов позивача і викличе
необхідність постановки його на облік,
як такого, що потребує поліпшення
житлових умов.

За приписами ст. 50 ЖК Української РСР
жиле приміщення, що надається
громадянам для проживання, має бути
благоустроєним стосовно до умов даного
населеного пункту, відповідати
встановленим санітарним і технічним
вимогам. При наданні жилих приміщень не
допускається заселення однієї кімнати
особами різної статі, старшими за
дев'ять років, крім подружжя.

Як убачається з матеріалів справи та
встановлено судом під час її розгляду,
у спірній квартирі проживають дві
родини: позивач ОСОБА_1 та відповідачі
ОСОБА_6, ОСОБА_5, а також відповідачі
ОСОБА_1 разом зі своїми двома дітьми
ОСОБА_4 та ОСОБА_3 Усі особи, які
проживають у вказаній квартирі,
досягли повноліття.

Запропонований позивачем порядок
користування спірною квартирою не
узгоджується з вимогами Житлового
кодексу Української РСР, оскільки
виділення у користування відповідачів
ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 кімнати площею
12,30 кв.м. призведе до порушення положень
статті 50 Кодексу, адже до однією
кімнати будуть заселені особи різної
статті, старші дев'яти років, а саме:
ОСОБА_4 та ОСОБА_3, які не є подружжям.

Крім того, виходячи з технічних
характеристик квартири, неможливо
виділити у користування позивача та
членів її родини ізольоване жиле
приміщення достатньої площі, щоб
уникнути, при цьому, постановки цих
осіб на облік, як таких, що потребують
поліпшення житлових умов.

За таких обставин, суд вирішує
відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1
про встановлення порядку користування
квартирою.

Керуючись ст.ст. 4, 60, 209, 212-215 ЦПК України,
суд, -

в и р і ш и в:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1
до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
ОСОБА_6, комунального підприємства
«Житлосервіс «Куренівка» про
встановлення порядку користування
квартирою.

Рішення суду може бути оскаржено в
апеляційному порядку до апеляційного
суду міста Києва через Оболонський
районний суд міста Києва шляхом
подання в десятиденний строк з дня
проголошення рішення суду апеляційної
скарги. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні в судовому
засіданні при проголошенні судового
рішення, можуть подати апеляційну
скаргу протягом десяти днів з дня
отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя /підпис/
О.І. Шумейко