Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2014 року Подільський районний
суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Богінкевич С. М. ,

при секретарях - Власюк М. В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до
Київської міської ради, треті особи:
ОСОБА_2, ОСОБА_3, Головне управління
юстиції в м. Києві про встановлення
факту, що має юридичне значення та
визнання права власності на спадкове
майно, суд -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з
вищезазначеним позовом, мотивуючи його
тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько -
ОСОБА_4, після смерті якого відкрилась
спадщина на нерухоме майно, а саме - 1/2
квартири, яка знаходиться з а адресою
АДРЕСА_1.

Також зазначив, що до 1995 року він
проживав с батьком у вищезазначеній
квартирі та був зареєстрований, однак в
1995 виїхав до Ізраїлю, де постійно
проживав до січня 2005 року

Крім того вказує, що з січня 2005 року
постійно проживав у вказаній квартирі
разом з батьком до його смерті та по
теперішній час.

Звертає увагу суду на те, що після
смерті батька відкрилась спадщина на 1/2
вищезазначеної квартири та
спадкоємцями першої черги, окрім нього,
є - його мати ОСОБА_2 і сестра ОСОБА_3,
однак вони не претендують на спадщину і
заяв до нотаріальної контори після
смерті ОСОБА_4 не подавали.

Враховуючи вищезазначене, оскільки у
нього відсутня відмітка про реєстрацію
місця проживання, у зв'язку з чим він не
може підтвердити факт проживання з
батьком на момент його смерті та
відмовою Третьої Київської
Нотаріальної контори в оформлені
спадщини у зв'язку з пропуском терміну
подачі заяви, він змушений був
звернутись з позовом до суду та просить
встановити факт його постійного
проживання в кв. АДРЕСА_1 та визнати за
ним право власності на 1/2
вищезазначеної квартири.

Позивач в судовому засіданні підтримав
позов та просив його задоволити з
підстав, викладених в ньому.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, однак направив
на адресу суду заяву у якій просив
розглянути позов у його відсутність та
постановити рішення у відповідності до
вимог чинного законодавства.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання
не з'явилась, про час та місце судового
розгляду повідомлялась належним чином,
причини неявки суду не повідомила, тому
суд приходить до висновку, що
вищезазначений позов можливо
розглядати у відсутності останньої на
підставі доказів, долучених до
матеріалів справи та з урахуванням
вимог чинного законодавства України.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання
не з'явилась, однак подала до суду заяву
в якій позов підтримала, просила його
задоволити з підстав, викладених в
ньому та розглянути позов згідно норм
чинного законодавства у її
відсутність.

Представник третьої особи Головного
управління юстиції в м. Києві в судове
засідання не з'явився, однак направив
на адресу суду заяву у якій просив
розглянути позов у відсутності його
представника та постановити рішення у
відповідності до вимог чинного
законодавства.

Вислухавши позивача, дослідивши
матеріали справи, суд приходить до
висновку, що позов підлягає
задоволенню виходячи з наступних
підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть
Серія НОМЕР_1 від 24.11.2006 року ( а.с.11)
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 - батько
позивача, після чого відкрилась
спадщина на нерухоме майно, а саме - 1/2
квартири, яка знаходиться з а адресою
АДРЕСА_1.

Вищезазначена квартира належить
позивачу та його батьку ОСОБА_4 на праві
приватної власності, відповідно до
свідоцтва про право власності на житло
від 08.12.1994 року №9753 (а.с.2).

Судом встановлено, що до 1995 року
позивач проживав с батьком у
вищезазначеній квартирі, однак в 1995
виїхав до Ізраїлю, де постійно проживав
до січня 2005 року.

Крім того слід зазначити, що з січня 2005
року по теперішній час позивач
постійно проживає у вказаній квартирі,
що підтверджується довідкою КП «Нивки»
від 24.04.2013 року №353 (а.с.3) та рахунками
про сплату за житлово-комунальні та
інші послуги (а.с.4,5,6) за квартиру, яка
знаходиться з а адресою АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів справи,
після смерті батька позивача
відкрилась спадщина на 1/2
вищезазначеної квартири та
спадкоємцями першої черги, окрім нього,
є - його мати ОСОБА_2 і сестра ОСОБА_3,
однак вони не претендують на спадщину і
заяв до нотаріальної контори після
смерті ОСОБА_4 не подавали.

Відповідно до листа Третьої Київської
Нотаріальної контори позивачу було
відмовлено в оформлені спадщини у
зв'язку з пропуском терміну подачі
заяви (а.с.9).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 256 ЦПК
України та роз'яснень, даних у п. 1
постанови Пленуму Верховного Суду
України від 31 березня 1995 р. N 5 «Про
судову практику в справах про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення», справи про встановлення
фактів, від яких залежить виникнення,
зміна або припинення особистих чи
майнових прав громадян, розглядаються
у судовому порядку, якщо чинним
законодавством не передбачено іншого
порядку їх встановлення.

Встановлення факту проживання однією
сім'єю із померлим батьком ОСОБА_4
необхідно позивачу для прийняття
спадщини.

Беручи до уваги встановлені у судовому
засіданні обставини справи, досліджені
докази, пояснення позивача, пояснення
третьої особи ОСОБА_3, суд приходить до
висновку про те, що позовна вимога про
встановлення факту проживання однією
сім'єю є доведеною, у зв'язку з чим
підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст. 1223 ЦК України у
разі відсутності заповіту, визнання
його недійсним, неприйняття спадщини
або відмови від її прийняття
спадкоємцями за заповітом, а також у
разі неохоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують особи, визначені у
статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України
спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

За положенням ст. 1270 ЦК України, для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що
за письмовою згодою спадкоємців, які
прийняли спадщину, спадкоємець, який
пропустив строк для прийняття
спадщини, може подати заяву про
прийняття спадщини нотаріусу за місцем
відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України
спадкоємець, який прийняв спадщину, у
складі якої є нерухоме майно,
зобов'язаний звернутися до нотаріуса
за видачею йому свідоцтва про право на
спадщину на нерухоме майно, а якщо
спадщину прийняло кілька спадкоємців,
свідоцтво про право на спадщину
видається на ім'я кожного з них, із
зазначенням імені та частки у спадщині
інших спадкоємців.

Таким чином, оцінюючи в сукупності всі
докази зібрані по справі, суд приходить
до висновку про те, що позов ОСОБА_1
необхідно задоволити, оскільки
наданими суду доказами
підтверджується факт що останній
постійного проживав в кв. АДРЕСА_1 та
визнати за ним право власності на 1/2
вищезазначеної квартири.

На підставі викладеного, ст.ст. 1223, 1268,
1297 ЦК України, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 11,
209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської
ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3,
Головне управління юстиції в м. Києві
про встановлення факту, що має юридичне
значення та визнання права власності
на спадкове майно - задоволити.

Встановити факт постійного проживання
ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на
спадкове майно після смерті його
батька ОСОБА_4 у вигляді 1/2 квартири
АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Подільський районний суд м. Києва,
шляхом подачі в десятиденний строк з
дня його проголошення апеляційної
скарги.

Суддя С. М. Богінкевич