РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Пр. № 2/521/5537/14
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

17 вересня 2014 року
м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси
в складі:

головуючого - судді Сегеди О.М.,

при секретарі - Бондаренко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м.Одесі
цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до
ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє
самостійних вимог: ОСОБА_4 про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини,

встановив:

У липні 2014р. ОСОБА_2 звернувся до суду з
зазначеним позовом до ОСОБА_3,
посилаючись на те, що відповідач по
справі є його рідним батьком. Його
батьки ОСОБА_3 та ОСОБА_5, перебували в
зареєстрованому шлюбі з 20.09.1975р. до
ІНФОРМАЦІЯ_1. Від шлюбу у батьків
народилася двоє дітей, він, ОСОБА_2 та
його брат ОСОБА_4 Позивач зазначав, що
до 2008р. він разом з батьками проживали в
АДРЕСА_1, що належала їм на праві
спільної сумісної власності на
підставі свідоцтва про право власності
на житло від 30 березня 1999р. В 2008р. батьки
знялися з реєстрації і переїхали
проживати в АДРЕСА_3. ІНФОРМАЦІЯ_1
ОСОБА_5 померла. Після її смерті
відкрилася спадщина за законом на
частину квартири АДРЕСА_1.
Спадкоємцями після смерті матері є
його батько, та вони з братом, оскільки
проживали разом з нею, але після смерті
матері, позивач не зміг своєчасно
оформити спадщину, так як систематично
знаходився в тривалих відрядженнях за
кордоном. Стверджував, що ні батько, ні
його брат, спадщину після смерті матері
не прийняли. При зверненні до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті
матері, позивач отримав відмову
нотаріуса в оформленні свідоцтва про
право на спадщину, у зв'язку з
пропуском строку на прийняття
спадщини, що стало причиною його
звернення до суду. Посилаючись на вище
викладені обставини позивач просив
суд визначити йому додатковий строк
для прийняття спадщини після смерті
його матері ОСОБА_5

Ухвалою сулу від 05.08.2014р. до участі у
справі був залучений в якості третьої
особи, яка не заявляє самостійних
вимог: ОСОБА_4 (а.с.43).

Позивач в судове засідання не з'явився,
надав заяву про підтримання позовних
вимог, а також просив суд розглянути
справу за його відсутністю (а.с.50).

Відповідач та третя особа, яка не
заявляє самостійних вимог у судове
засідання не з'явилися, про дату, час та
місце розгляду справи були
повідомлені належним чином відповідно
до вимог ст.74 ЦПК України, надали
телеграми про визнання позовних вимог
та просили суд слухати справу за їх
відсутністю (а.с.46,47,49).

Суд, дослідивши матеріали справи,
проаналізувавши і оцінивши надані
докази в їх сукупності вважає, що
позовні вимоги підлягають задоволенню,
виходячи з наступного.

Згідно ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України
кожна із сторін повинна довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог або
заперечень, крім випадків,
встановлених Кодексом.

Суд вважає, що спірні правовідносини,
які виникли між сторонами, регулюються
розділом третім главою 84 книги шостої
ЦК України, тому при винесенні рішення
суд застосовує норми матеріального
права, якими регулюються
правовідносини, які виникли між
сторонами.

Відповідно до ст. 169 ЦПК України суд
приймає рішення за наявними в справі
доказами.

Судом встановлено, що позивач є рідним
сином ОСОБА_3 та ОСОБА_5, що
підтверджується довідкою про
народження (а.с.28)

Батьки позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_5
перебували в шлюбі, зареєстрованому
20.09.1975р. Успенським ЗАГС, Павлодарської
області, актовий запис № 53, що
підтверджується свідоцтвом про шлюб
(а.с.39).

Встановлено, що позивачу, та його
батькам ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на праві
спільної сумісної власності належала
квартира АДРЕСА_1, що підтверджується
свідоцтвом про право власності на
житло від 30 березня 1999р. (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
від 05.01.2011р. (а.с. 4).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася
спадщина на частку квартири АДРЕСА_1.

Встановлено, що позивач, як співвласник
вказаної вище квартири, постійно в ній
зареєстрований та проживає.

Спадкоємцями за законом першої черги
після смерті ОСОБА_5 є її чоловік,
ОСОБА_3 та її діти: ОСОБА_2, ОСОБА_4

Інших спадкоємців ні за заповітом, ні
за законом немає.

Встановлено, що позивач працює в ООО
«Классик», що підтверджується трудовим
договором від 13.05.2012р. (а.с.8).

При зверненні до державного нотаріуса
Другої одеської державної
нотаріальної контори, позивачу було
відмовлено в оформленні свідоцтва
про право на спадщину, у зв'язку з тим,
що він пропустив строк на прийняття
спадщини, що підтверджується листом
приватного нотаріуса від 04.08.2014р.
(а.с.20).

Відповідно до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК
України спадкоємець, який бажає
прийняти спадщину, але на час відкриття
спадщини не проживав постійно із
спадкодавцем, має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини. Для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України - за позовом
спадкоємця, який пропустив строк для
прийняття спадщини з поважної причини,
суд може визначити йому додатковий
строк, достатній для подання ним заяви
про прийняття спадщини.

Тобто, якщо спадкоємець пропустив
шестимісячний строк для подання заяви
про прийняття спадщини з поважних
причин, закон гарантує йому право на
звернення до суду з позовом про
визначення додаткового строку на
подання такої заяви.

Позивач, як рідний син ОСОБА_5 є
спадкоємцем першої черги за законом
після її смерті, має право на спадщину,
тому має право на звернення до суду з
зазначеними вимогами.

Зі змісту п.24 Пленуму Верховного Суду
України від 30 травня 2008р. №7 «Про
судову практику у справах про
спадкування» вбачається, що вирішуючи
питання визначення особі додаткового
строку, суд досліджує поважність
причин пропуску строку на прийняття
спадщини. При цьому необхідно
керуватися тим, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкодавця на вчинення цих дій.

За таких обставин суду прийшов до
висновку, що строк для прийняття
спадщини позивач пропустив з поважної
причини, оскільки знаходився у
відрядженні та вважав, що фактично
прийняв спадщину після смерті матері.

Вказані обставини свідчить про
існування для позивача об'єктивних
труднощів для своєчасного звернення до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини після смерті
матері.

Крім того, суд враховує, що відповідач
та третя особа, яка не заявляє
самостійних вимог повністю визнали
позовні вимоги, а тому у відповідності
до ч.1 ст. 61 ЦПК України зазначені
обставини не підлягають доказуванню.

Стаття 3 ЦПК України передбачає, що
кожна особа має право в порядку,
встановленим цим Кодексом, звернутися
до суду за захистом своїх порушених,
невизнаних або оспорюваних прав,
свобод чи інтересів. Відмова від права
на звернення до суду за захистом є
недійсною.

Згідно ст.41Конституції України кожен
має право володіти, користуватися і
розпоряджатися належним йому майном.

З огляду на викладене, суд вважає, що
зібрані у справі докази, встановлені
судом фактичні обставини справи та
належна оцінка доказів вказують на
наявність підстав для задоволення
позову про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 214 ЦПК України під
час ухвалення рішення суд також
вирішує питання щодо розподілу між
сторонами судових витрат.

Судовий збір по справі складає 243,60
грн., які повністю сплачено позивачем
при зверненні до суду (а.с.2).

На підставі ст.ст. 1261, ч. 3 ст. 1272 ЦК
України, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 209, 215,
218 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа, яка
не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_4
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 -
задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк на
подання заяви про прийняття спадщини,
яка відкрилася після смерті ОСОБА_5,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до трьох
місяців з дня ухвалення рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Одеської області через суд першої
інстанції шляхом подачі в 10-денний
строк з дня проголошення рішення
апеляційної скарги.

Суддя:
О.М. Сегеда

17.09.2014