У Х В А Л А

30.12.2014 р. м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного нерухомого майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ спільного нерухомого майна подружжя.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Як вбачається з позовної заяви позивачка просить визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири, розташованої в м. Ужгород по вул. Другетів, 114/1, на 1/2 частину земельної ділянки, розташованої в м. Ужгород по вул. Другетів, 114/1, на 1/2 частину квартири, розташованої в м. Ужгород по вул. Собранецькій, 22/3 та на 1/2 частину квартири, розташованої в м. Ужгород по вул. Станційна, 50/4.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, до позовної заяви позивачкою додано оригінал квитанції про сплату судового збору в сумі 1000 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, не нижче його балансової вартості.

Згідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0.2 розміру мінімальної заробітної плати (243.6 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654 грн.).

У разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи (ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Оскільки позивачка просить визнати за нею право власності на 1/2 спірного нерухомого майна та не надає документу на підтвердження вартості майна, тобто не може визначити вартість спірного нерухомого майна, вважаю доцільним у відповідності до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» попередньо визначити розмір судового збору в межах максимальної ставки, встановленої Законом України «Про судовий збір» 3654 грн., з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Таким чином, беручи до уваги наведене, позивачці необхідно додати до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору в сумі (3654 грн. максимальна ставка - 1000 грн. сплаченого судового збору =) 2654 грн.

Крім того, як вбачається з матеріалів позовної заяви, однією з позовних вимог позивачки є визнання спірних квартир та земельної ділянки обєктами спільної сумісної власності.

В той же час, згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Таким чином, позивачці необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви як в частині майнового характеру, так і в частині немайнового характеру, тобто додати до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору в частині вимог немайнового характеру (визнання спірних квартир та земельної ділянки обєктами спільної сумісної власності) в сумі 243.6 грн.

Крім того, до матеріалів позовної заяви позивачкою долучено копію рішення суду Ужгородського міськрайонного суду від 21.12.2012 р., яке не завірене належним чином. Копія судового рішення видається із зазначенням, що це «копія» та що вона звірена з оригіналом, підписана посадовою особою, яка її звіряла і видавала. Підпис посадової особи на копії судового рішення має бути завірений печаткою того суду, який її видав. Якщо копія складається з кількох аркушів, її потрібно прошити.

У порушення вимог п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України зміст позовної заяви не містить виклад обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують обставини, наявність підстав для звільнення від доказування, в частині її проживання з відповідачем однією сімєю до реєстрації шлюбу.

Згідно розяснень, наданих у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачці строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного нерухомого майна подружжя залишити без руху.

Повідомити позивачці про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачці.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Сарай А.І.