Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" вересня 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва в складі:

Головуючого судді:

БАРТАЩУК Л.П.

при секретарі:

Івіній М.Ю.

за участю:

позивача ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

адвоката ОСОБА_3

відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5,

представника відповідача-2 - адвоката
ОСОБА_6,

представника третьої особи -
Мацієвської О.П.

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі суду в м.
Києві цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, Комунального
підприємства Керуюча дирекція
Дніпровського району м. Києва про
встановлення порядку користування
жилим приміщенням, зобов'язання не
чинити перешкод у користуванні ним та
розподіл особових рахунків, зустрічним
позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1, ОСОБА_4,
Дніпровської районної в м. Києві
державної адміністрації, третя особа -
Комунальне підприємство Керуюча
дирекція Дніпровського району м. Києва
про зміну договору найму житлового
приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся з
позовом до відповідачів - ОСОБА_4,
ОСОБА_5, Комунального підприємства по
утриманню житлового господарства
Дніпровського району м. Києва про
встановлення порядку користування
жилим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1,
зобов'язання не чинити перешкод у
користуванні ним та розподіл особових
рахунків.

Позовні вимоги позивач в судовому
засіданні обґрунтовав тим, що у 1975 році
3-кімнатна квартира загальною площею 80,
4 кв.м., житловою площею 50,3 кв.м. за
адресою: АДРЕСА_1 була отримана за
ордером на нього, його дружину ОСОБА_9
та 5-ох їхніх дітей.

Він є власником особового рахунку
вказаної квартири.

Коли діти виросли, в квартирі
фактично залишилися проживати він та
його дружина, до 2007 року в маленькій
кімнаті ще жив один з синів - ОСОБА_14.

У 2007 році захворіла дружина
позивача - ОСОБА_9, в силу хвороби вона
потребувала сторонньої допомоги і
постійного догляду.

Переговоривши з дружиною про те, що
хто з дітей буде їх доглядати, той і
буде прописаний в квартирі, вони
зареєстрували в квартирі старшу доньку
- відповідача ОСОБА_4 та її доньку -
онучку позивача - ОСОБА_5

Однак, з моменту реєстрації
відповідачів в квартирі, останні, як
мешканці, в ній не проживали, оскільки
проживали в приватному будинку
АДРЕСА_2.

У ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дружина
позивача - ОСОБА_9

Після її смерті відповідачі
вчинили скандал, погрожували відібрати
квартиру і не впускати позивача в
квартиру, внаслідок чого склалися
неприязні стосунки.

Саме після смерті дружини, - в
квітні 2014 року відповідачі самовільно
вселилися в квартиру, змінивши замки у
вхідних дверях, змістивши меблі та
речі.

Ці обставини свідчать про
неможливість у позасудовому порядку
вирішити питання про оплату квартплати
та комунальних послуг без розподілу
особових рахунків, про встановлення
порядку користування квартирою саме у
спосіб, на якому наполягає позивач,
пояснюючи його ти порядком, який
склався до смерті його дружини, а також
створенням перешкод у користуванні
квартирою підстав побоювання
відповідачів.

Оскільки в судовому засіданні
було встановлено, що
балансоутримувачем багатоквартирного
будинку по АДРЕСА_1 є Комунальне
підприємство Керуюча дирекція
Дніпровського району м. Києва, позивач
просив здійснити заміну неналежного
відповідача - Комунального
підприємства по утриманню житлового
господарства Дніпровського району м.
Києва на належного - Комунальне
підприємство Керуюча дирекція
Дніпровського району м. Києва.

Враховуючи вищенаведені підстави,
позивач та його представники просили
задовольнити позов, встановити порядок
користування житловим приміщенням -
квартирою АДРЕСА_1, виділивши ОСОБА_1 у
користування для проживання
ізольовану кімнату житловою площею 20, 3
кв.м., а ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ізольовані
кімнати житловою площею 15, 0 кв.м. та 15,2
кв.м.; місця загального користування
залишити в спільному користуванні
сторін, зобов'язати Комунальне
підприємство Керуюча дирекція
Дніпровського району м. Києва укласти з
ОСОБА_1 договір найму жилого приміщення
- кімнатою житловою площею 20, 3 кв.м. у
квартирі АДРЕСА_1, зобов'язати ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 не чинити йому перешкод у
користуванні квартирою.

Допитаний в судовому засіданні за
власною згодою позивач ОСОБА_1 показав,
що відповідачі виготовили йому ключі
від вхідних дверей в квартиру, він має
вільний доступ до квартири, має
можливість прийти, перевдягнутися,
помитися, поїсти тощо, на задоволенні
вимог проте він наполягає на
задоволенні усіх позовних вимог через
побоювання вчинення насильства з боку
відповідачів.

Відповідач-1 ОСОБА_4 . позов не
визнала, пояснила, що дійсно є рідною
донькою позивача. На прохання хворої
матері у 2007 році була зареєстрована
разом зі своєю донькою у спірній
квартирі, опікувалася і доглядала за
матір»ю, зберігала свої речі і жила в
кімнаті 15,2 кв.м. З 2012 року її мати
невідомо з яких причин ініціювала
конфлікт з приводу квартири, поміняла
замки і доступу до квартири до її
смерті ОСОБА_4 не мала. Після смерті
матері - в квітні 2014 року позивач ОСОБА_1
добровільно переїхав жити на дачу,
завів господарство, а вона разом зі
своєю донькою оселилися в квартирі.

Відповідач-1 пояснила, що жодних
перешкод у користуванні квартирою
позивачу не чиниться, змінивши замки у
вхідних дверях в квартиру, вона
передала їх під розписку своєму
батькові, який має вільний і
безперешкодний доступ до квартири.

Щодо встановлення
запропонованого позивачем порядку
користування квартирою, відповідач-1
також заперечувала, наполягаючи на
виділенні у користування для своєї
доньки - онуки позивача і відповідача -2
у справі ОСОБА_5 великої кімнати площею
20, 3 кв.м. з тих підстав, що цю кімнату за
життя займала її мати, позивач ОСОБА_1
займав кімнату 15, 0 кв.м., а вона - кімнату
15,2 кв.м., після смерті ОСОБА_9 в великій
кімнаті зроблено ремонт за кошти
відповідачів, крім того, ОСОБА_5 є
інвалідом по зору ІІ групи, проживає
однією сім'єю з чоловіком, який
фактично здійснює за нею догляд, а
позивач не потребує великої кімнати
для проживання, оскільки постійно живе
на дачі.

Відповідач-2 ОСОБА_5, не визнавши
позов ОСОБА_1, пред»явила зустрічний
позов до ОСОБА_1, ОСОБА_4 про зміну
договору найму житлового приміщення,
який в подальшому уточнила, залучивши в
якості співвідповідача Дніпровську
районну в м. Києві державну
адміністрацію, третя особа за
зустрічним позовом - Комунальне
підприємство Керуюча дирекція
Дніпровського району м. Києва.

Позовні вимоги за зустрічним
позовом ОСОБА_5 мотивує тим, що ОСОБА_1 є
її рідним дідом. У 2007 році, хоча вона і
була зареєстрована в квартирі,
фактичного доступу до квартири не
отримала. Після смерті бабусі ОСОБА_9,
вона вселилася в квартиру і стала в ній
проживати. Спірна квартира не
приватизована, вона є інвалідом по зору
2 групи, проживає однією сім'єю з
чоловіком, який фактично здійснює за
нею догляд. З квітня 2014 року ОСОБА_1
добровільно проживає на дачі, тому
змінити договір найму житлового
приміщення слід, виділивши ОСОБА_5
ізольовану кімнату площею 20,3 кв.м,
ОСОБА_4 - кімнату площею 15,2 кв.м, а ОСОБА_1
кімнату площею 15,0 кв.м.

Проти зустрічного позову позивач
ОСОБА_1 та його представники
заперечували з тих підстав, що великою
кімнатою площею 20, 3 кв.м. завжди
користувався ОСОБА_1 та його дружина,
жили разом і зберігали усі свої речі,
за час її хвороби періодично ОСОБА_1
ночував в кімнаті 15, 0 кв.м..

На підтвердження такого порядку
користування квартирою просили
допитати свідків і врахувати той
порядок користування, який мав місце з
часу вселення позивача у квартиру.

Зазначили, що ремонт в окремих
місцях у квартирі робився за спільний
кошт всіх членів сім'ї, а не за кошти
відповідача-1 ОСОБА_4

Представник відповідача 3 за
первісним позовом та представник
третьої особи за зустрічним позовом -
КП Керуюча дирекція Дніпровського
району м. Києва в судовому засіданні
визнала позов ОСОБА_1 та заперечувала
проти задоволення зустрічного позову.

В подальшому представник
направила до суду письмові
заперечення, зазначивши, що оскільки
двома кімнатами житловою площею 20,3
кв.м. та 15,0 кв.м. володів та користувався
позивач ОСОБА_1 зі своєю дружиною, а
відповідачі по основному позову
користувалися і проживають на
сьогоднішній день у кімнаті житловою
площею 15,2 кв.м., такий порядок не
порушує їх житлових прав, користування
двома кімнатами житловою площею 15,2
кв.м. та 15,0 кв.м, які поруч розташовані, є
доцільним для членів однієї сім'ї, а
вказані кімнати мають спільну лоджію,
якою можуть одночасно користуватися
мати та донька, слід задовольнити
первісний позов та відмовити у
зустрічному.

Представник відповідача-3 за
зустрічним позовом - Дніпровської
районної в м. Києві державної
адміністрації в судове засідання не
з'явився, про час і місце судового
розгляду повідомлений належним чином.

Допитані в судовому засіданні
свідки ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12
підтвердили факт проживання у кімнаті
житловою площею 20, 3 кв.м. їхніх батька
та матері, факт проживання їхнього
батька - позивача у справі ОСОБА_1 на
дачі, наявності у нього можливості
вільного користування квартирою і
ключів від неї.

Суд, вислухавши пояснення осіб,
які беруть участь у справі, допитавши
свідків, дослідивши матеріали справи,
встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_9, яка
була зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1.

Після її смерті, відповідно довідки
ЖРЕО №402 від 04.04.2014 р., в квартирі
АДРЕСА_1 є зареєстрованими: ОСОБА_1
(власник особового рахунку) - з 10.10.1975
року, ОСОБА_4 (його дочка) з 04.09.2007 року,
ОСОБА_5 (його онука) з 04.09.2007 року.

Квартира неприватизована,
загальною площею 80,4 кв.м., з яких
житлова площа становить 50,50 кв.м., має
три ізольовані жилі кімнати площею 15,0
кв. м., 15,2 кв.м. та 20,3 кв.м.

Як підтверджується показаннями
позивача ОСОБА_1, допитаного як свідка,
показаннями свідків ОСОБА_10, ОСОБА_11,
ОСОБА_12, і не спростовано
відповідачами, в кімнаті житловою
площею 20,3 кв.м. жив позивач разом зі
своєю дружиною до її смерті, інколи
використовуючи кімнату площею 15, 0 кв.м.
для сну та відпочинку; а кімнату
житловою площею 15, 2 кв.м.
використовували діти за потребою; а
після смерті ОСОБА_9 - на 9 днів та на 40
днів усі члени сім»ї збиралися саме у
кімнаті площею 20, 3 кв.м., де зберігалися,
як звичайно, речі позивача.

Це дає підстави для висновку про
те, що в квартирі склався конкретний
порядок користування.

Суд, відповідно, не убачає
правових підстав для його зміни за
зустрічним позовом ОСОБА_5

Відповідно до ст. 104 ЖК УРСР член
сім'ї наймача вправі вимагати, за
згодою інших членів сім'ї, які
проживають разом з ним, укладення з
ним окремого договору найму, якщо жилу
площу, що припадає на нього, може бути
виділено у вигляді приміщення, яке
відповідає вимогам статті 63 цього
Кодексу.

Житлові кімнати площею 15,0 кв. м., 15,2
кв.м. та 20,3 кв.м. відповідають вимогам
ст. 63 ЖК України (13, 65 кв.м.) і можуть бути
предметом окремих договорів найму.

Оскільки сторони визнають акт
неприязних стосунків та неможливість
вирішення у позасудовому порядку
питання оплати комунальних послуг та
квартплати, відповідач-3 КП Керуюча
дирекція Дніпровського району м. Києва
є балоансоутримувачем будинку, кімната
житловою площею 20, 3 кв.м. може бути
предметом окремого договору найму,
позовні вимоги ОСОБА_1 про укладення з
ним договору найму жилого приміщення -
кімнатою житловою площею 20, 3 кв.м. у
квартирі АДРЕСА_1 і встановлення
порядку користування шляхом виділення
йому в користування цієї кімнати, є
обґрунтованими і підлягають
задоволенню.

Позовна вимога про зобов'язання
відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5 не чинити
перешкод ОСОБА_1 у користуванні
квартирою є необґрунтованою і
задоволенню не підлягає, оскільки
позивачем не доведений належними
доказами факт створення йому у
будь-який спосіб відповідачами таких
перешкод.

Позивач визнав, що має ключі від
квартири, вільний доступ до квартири,
жилих кімнат, місць загального
користування.

Психологічне ставлення та
побоювання відповідачів не є належним
і допустимим доказом створення
перешкод у користуванні квартирою.

Враховуючи викладене та
керуючись ст.ст. 47,48, 63, 104 ЖК УРСР , ст.ст.
10, 57-61, 88, 208-209, 212-215, 218, 222, 223, 294 ЦПК
України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4,
ОСОБА_5, Комунального підприємства
Керуюча дирекція Дніпровського району
м. Києва про встановлення порядку
користування жилим приміщенням,
зобов'язання не чинити перешкод у
користуванні ним та розподіл особових
рахунків - задовольнити частково.

Встановити порядок користування
житловим приміщенням - квартирою
АДРЕСА_1, виділивши ОСОБА_1 у
користування для проживання
ізольовану кімнату житловою площею 20, 3
кв.м., а ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ізольовані
кімнати житловою площею 15, 0 кв.м. та 15,2
кв.м.; місця загального користування
залишити в спільному користуванні
сторін.

Зобов'язати Комунальне підприємство
Керуюча дирекція Дніпровського району
м. Києва укласти з ОСОБА_1 договір найму
жилого приміщення - кімнатою житловою
площею 20, 3 кв.м. у квартирі АДРЕСА_1.

У задоволенні решти вимог ОСОБА_1 -
відмовити.

У задоволенні зустрічного позову
ОСОБА_5 до ОСОБА_1, ОСОБА_4, Дніпровської
районної в м. Києві державної
адміністрації, третя особа -
Комунальне підприємство Керуюча
дирекція Дніпровського району м. Києва
про зміну договору найму житлового
приміщення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду міста Києва через Дніпровський
районний суд міста Києва протягом
десяти днів після його проголошення в
судовому засіданні, а учасниками
судового розгляду, які не були присутні
під час проголошення рішення, протягом
десяти днів з дня отримання його копії.

СУДДЯ: