Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" січня 2014 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в
складі:

Головуючого судді
САВЛУК Т.В.

при секретарі
Гаєвському О.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні Дніпровського
районного суду міста Києва заяву про
уточнення позовних вимог, яка подана в
межах розгляду цивільної справи за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ
спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

Дніпровським районним судом міста
Києва відкрите провадження у цивільній
справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
поділ спільного майна подружжя.

Відповідно до предмету позову, позивач
ОСОБА_1 просив суд : «Виділити ОСОБА_1 в
натурі та визнати за ним на праві
особистої приватної власності:
квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 43,1
кв.м; земельну ділянку, кадастровий
номер :01:018:0012, площею 0,1822 га,
розташовану на території АДРЕСА_2;
домоволодіння під АДРЕСА_3.

Виділити ОСОБА_2 в натурі та визнати за
нею на праві особистої приватної
власності квартиру АДРЕСА_4, загальною
площею 50,20 кв.м».

21 січня 2014 року позивач ОСОБА_1 в
судовому засіданні подав заяву про
уточнення позовних вимог, відповідно
до змісту поданої заяви позивач просив
суд: ««Виділити ОСОБА_1 в натурі та
визнати за ним на праві особистої
приватної власності: квартиру АДРЕСА_1,
загальною площею 43,1 кв.м; земельну
ділянку, кадастровий номер
:01:018:0012, площею 0,1822 га, розташовану
на території АДРЕСА_2; земельну ділянку,
кадастровий номер :01:018:0011, площею
0,2500 га, забудованих земель, розташовану
на території АДРЕСА_2; домоволодіння
під АДРЕСА_3.

Виділити ОСОБА_2 в натурі та визнати за
нею на праві особистої приватної
власності квартиру АДРЕСА_4, загальною
площею 50,20 кв.м».

Відповідач ОСОБА_2 в судовому
засіданні не заперечувала щодо
прийняття заяви про уточнення позовних
вимог.

Заслухавши думку сторін по справі,
дослідивши матеріали справи, оцінивши
наявні у справі докази, наведені
позивачем підстави для прийняття
уточненої заяви, суд приходить до
наступного.

Форма та зміст позовної заяви
визначена у статті 119 Цивільного
процесуального кодексу України.

Так, позовна заява повинна містити:
найменування суду, до якого подається
заява, ім'я (найменування) позивача і
відповідача, а також ім'я представника
позивача, якщо позовна заява подається
представником, їх місце проживання
(перебування) або місцезнаходження,
поштовий індекс, номер засобів зв'язку,
якщо такі відомі; зміст позовних вимог;
ціну позову щодо вимог майнового
характеру; виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги;
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; перелік
документів, що додаються до заяви.

Як роз'яснено у п.7 Постанові Пленуму
Верховного Суду України від 12 червня 2009
року за №2 «Про застосування норм
цивільного процесуального
законодавства при розгляді справ у
суді першої інстанції» позовна заява
подається до суду в письмовій формі і
за змістом повинна відповідати вимогам
статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди
мають звертати особливу увагу, зокрема,
на те, що у позовній заяві повинні не
лише міститися позовні вимоги, а й бути
викладені обставини, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, і зазначені
докази, що підтверджують кожну
обставину.

Як передбачено ч.2 ст.31 Цивільного
процесуального кодексу України,
позивач має право протягом усього часу
розгляду справи збільшити або зменшити
розмір позовних вимог, відмовитись від
позову, а також до початку розгляду
судом справи по суті позивач має право
шляхом подання письмової заяви змінити
предмет або підставу позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру
позовних вимог слід розуміти
відповідно збільшення або зменшення
кількісних показників за тією ж самою
вимогою, яку було заявлено в позовній
заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише
розмір вимог майнового характеру. Якщо
в заяві позивача йдеться про
збільшення розміру немайнових вимог,
то фактично також йдеться про подання
іншого позову.

Під предметом позову розуміється
певна матеріально-правова вимога
позивача до відповідача, стосовно
якої позивач просить прийняти судове
рішення. Підставу позову становлять
обставини, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги щодо захисту права та
охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає
зміну вимоги, з якою позивач звернувся
до відповідача, а зміна підстав позову
- це зміна обставин, на яких
ґрунтується вимога позивача.
Одночасна зміна і предмета, і підстав
позову не допускається.

Разом з тим, подана до суду позивачем
ОСОБА_1 заява про уточнення позовних
вимог за формою та змістом не
відповідає вимогам статті 119
Цивільного процесуального кодексу
України, оскільки цивільним
процесуальним законодавством не
передбачено звернення до суду з
уточненої позовною заявою, разом з тим
відповідно до заявлених позовних вимог
позивач просить визнати за собою право
власності на об'єкти нерухомого майна,
однак у змісті поданої заяви відсутнє
посилання на обставини, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги та докази, що
підтверджують кожну обставину, як і
відсутнє правове обґрунтування
заявлених позовних вимог.

Відповідно до положень п.9 ч.1 ст.80
Цивільного процесуального кодексу
України, ціна позову визначається у
позовах про право власності на
нерухоме майно, що належить фізичним
особам на праві приватної власності, -
дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно частини п'ятої статті 119
Цивільного процесуального кодексу
України до позовної заяви додаються
документи, що підтверджують сплату
судового збору.

Як передбачено ч.1 ст.6 Закону України
«Про судовий збір», у разі якщо розмір
позовних вимог збільшено або
пред'явлено нові позовні вимоги,
недоплачену суму судового збору
необхідно сплатити до звернення до
суду з відповідною заявою.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про
судовий збір», за подання до суду
позовної заяви майнового характеру
сплачується судовий збір в розмірі 1
відсотка ціни позову, але не менше 0,2
розміру мінімальної заробітної плати
(243,60 грн.) та не більше 3 розмірів
мінімальної заробітної плати (3654,00
грн.).

Так, при зверненні з даними позовом до
суду позивачем сплачено судовий збір в
розмірі 3441,00 грн., виходячи із ціни
позову, яка розраховувалась із
загальної вартості об'єктів нерухомого
майна, що є предметом поділу, однак
відповідно до змісту вимог, які
викладено в уточненій позовній заяві
позивачем заявлено вимоги майнового
характеру та додатково визначено, як
об'єкт поділу спільного майна подружжя,
нерухоме майно - земельну ділянку,
кадастровий номер :01:018:0011, площею
0,2500 га, забудованих земель, розташовану
на території АДРЕСА_2, при цьому не
визначено ціну позову, виходячи з
дійсної вартості об'єкту нерухомого
майна, що є предметом поділу, що
зумовлює сплату позивачем судового
збору в розмірі, визначеному ст.4
Закону України «Про судовий збір»,
виходячи із загального ціни позову, яка
має бути визначена позивачем з
урахуванням положень п.9 ч.1 ст.80
Цивільного процесуального кодексу
України, тому є підстави залишити
уточнену позовну заяву без руху та
надати позивачу строк для усунення
вказаних недоліків, у порядку
визначеному ст.121 Цивільного
процесуального кодексу України.

Звертаю увагу, що при зверненні з
позовом до Дніпровського районного
суду міста Києва судовий збір
сплачується за наступними реквізитами:
рахунок №0005, МФО №820019, відкритий
в ГУ ДКСУ в м. Києва, отримувач УДКСУ у
Дніпровському районі м. Києва.

За нормами ст.121 Цивільного
процесуального кодексу України,
передбачено наслідки подання позовної
заяви, що не відповідає вимогам ст.ст.
119, 120 Цивільного процесуального
кодексу України, в тому числі, якщо не
сплачено судовий збір.

Враховуючи наведене та керуючись
ст.ст.4, 7 Закону України «Про судовий
збір», ст.ст.209-210 Цивільного
процесуального кодексу України,

у х в а л и в :

Уточнену позовну заяву позивача ОСОБА_1
, яка подана в межах розгляду цивільної
справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
поділ спільного майна подружжя
залишити без руху, про що повідомити
позивача ОСОБА_1 та надати строк для
виправлення вказаних недоліків до 27
січня 2014 року.

Копію цієї ухвали вручити в залі суду
під розписку позивачу ОСОБА_1 для
відома та виконання.

Роз'яснюю, що у разі невиконання ухвали
суду про усунення недоліків у строк
визначений судом, заява про збільшення
позовних вимог буде залишена без
розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.207
Цивільного процесуального кодексу
України.

Відповідно до положень ч.2 ст.293
Цивільного процесуального кодексу
України заперечення на ухвали, що не
підлягають оскарженню окремо від
рішення суду, включаються до
апеляційної скарги на рішення суду. У
разі подання апеляційної скарги на
ухвалу, що не підлягає оскарженню
окремо від рішення суду, суд першої
інстанції повертає її заявнику, про що
постановляє ухвалу, яка не підлягає
оскарженню.

С у д д я :