Справа № 591/6060/13-ц
Провадження № 2/591/53/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2014 року

Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого-судді Грищенко О.В.,
секретаря Біріної Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Суми справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: відділ
державної реєстрації речових прав на
нерухоме майно, Перша Сумська державна
нотаріальна контора про визначення
часток, визнання права власності в
порядку спадкування, вселення,
визначення порядку користування
квартирою,

зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1,
третя особа Перша Сумська державна
нотаріальна контора про усунення від
права спадкування, -

в с т а н о в и в:

Позивачка за первісним позовом,
остаточно уточнивши свої вимоги,
мотивує їх тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року
помер її батько ОСОБА_3, який був сином
ОСОБА_4, ОСОБА_5. Квартира АДРЕСА_1
належала на праві спільної сумісної
власності ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, який
також помер в 2012 році. Частки кожного із
трьох співвласників не були виділені
за їх життя. Таким чином, після смерті
ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належну
йому частку в цій квартирі, і
спадкоємцями були ОСОБА_6, ОСОБА_5 та
позивач, як донька померлого на той час
спадкоємця за законом ОСОБА_3
ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла бабуся
позивачки - ОСОБА_5, і після її смерті
відкрилася спадщина на 4/9 частки
квартири, що складається з 1/3 частки,
належної їй як співвласниці, та 1/9
частки, успадкованої після смерті
ОСОБА_4 Позивач звернулася у
встановлений законом строк до
нотаріальної контори із заявою про
прийняття спадщини. Оскільки
відповідач не визнає її право на
спадщину, не допускає її в квартиру, яка
є спадковим майном, просить суд
задовольнити ї вимоги.

В судовому засіданні позивачка свої
доповнені вимоги підтримала.

Представник відповідача в судовому
засіданні позовні вимоги не визнав,
звернувся до суду із зустрічним
позовом, просив прийняти рішення про
усунення від права спадкування за
законом спадкоємця ОСОБА_1 Свої вимоги
мотивує тим, що відповідачка ОСОБА_1 не
доглядала за спадкодавцями, хоча як
ОСОБА_4, так і ОСОБА_5 тривалий час
хворіли та були інвалідами першої
групи. Крім того, вважає, що
відповідачка не має родинних зв'язків з
спадкодавцями, оскільки, на його думку,
не є донькою ОСОБА_3

Відповідач за зустрічним позовом проти
його задоволення заперечувала,
вважала, що вона має право на спадщину
за законом, оскільки після смерті діда
ОСОБА_4 фактично прийняла спадщину, а
також після смерті бабусі ОСОБА_5,
оскільки обов'язок щодо постійного
догляду за бабусею на неї не був
покладений, і вона від цього не
ухилялася.

Суд, заслухавши пояснення позивача,
відповідача за первісним та зустрічним
позовом, свідків, дослідивши докази,
встановив наступне.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер
ОСОБА_3, який був сином ОСОБА_4, ОСОБА_5 та
батьком позивачки ОСОБА_1, що
підтверджується копіями свідоцтв про
народження та про смерть. (а.с.15, 8).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 р., а ОСОБА_5 -
ІНФОРМАЦІЯ_2 р., що підтверджується
свідоцтвами про смерть (а.с.9-10).

ОСОБА_6 - другий син ОСОБА_4, ОСОБА_5
помер, згідно із свідоцтвом про смерть,
ІНФОРМАЦІЯ_4 р. (а.с.11).

Квартира за адресою АДРЕСА_1 належала
на праві спільної сумісної власності
ОСОБА_4. ОСОБА_5, ОСОБА_6, що
підтверджується свідоцтвом про право
власності на житло, довідкою БТІ,
витягом з Реєстру (а.с.6, 12, 13).

Ця квартира є трикімнатною,
складається з трьох ізольованих
кімнат, площею 15,0 кв. м, 15,2 кв. м, 17,8 кв. м,
та має загальну площу 80,6 кв. м, що
підтверджується технічним паспортом
(а.с.93-94).

В квартирі АДРЕСА_1 до своєї смерті були
зареєстровані її власники: ОСОБА_4.
ОСОБА_5, ОСОБА_6, що підтверджується
довідкою з місця проживання (а.с.14).

Позивачка за первісним позовом ОСОБА_1
є донькою померлого ОСОБА_3, що
підтверджується, крім свідоцтва про її
народження, рішенням Зарічного
районного народного суду від

Встановлено, що у після смерті ОСОБА_5
участь у витратах на поховання
похованні брала матір позивача за
зустрічним позовом ОСОБА_7 Цей факт не
заперечувався сторонами в судовому
засіданні та підтверджується копіями
наданих квитанцій (а.с.48).

22.07.1981 року про визнання батьківства
(а.с.124).

З наданих позивачем ОСОБА_1 ксерокопій
сторінок її паспорту для виїзду за
кордон вбачається, що з 2003 р. по 18.03.2008
року позивачка перебувала за межами
України.

Як вбачається з копії свідоцтва про
розірвання шлюбу, ОСОБА_1 розірвала
шлюб 01.04.2008 року з ОСОБА_9 та після
розірвання шлюбу їй присвоєно прізвище
ОСОБА_1.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_10
повідомила суду, що є сусідкою померлих
ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_6 Позивачку ОСОБА_1
бачила, коли та була дитиною та
приходила з своєю мамою до ОСОБА_3, а
також до бабусі і дідуся - ОСОБА_5,
ОСОБА_4, а останній раз - в квітні 2012 року
на похованні ОСОБА_6 ОСОБА_5, ОСОБА_4
мешкали разом з сином ОСОБА_6 та його
дружиною ОСОБА_7, які і здійснювали
догляд за престарілими батьками.
ОСОБА_7 також несла витрати на
поховання ОСОБА_5 Зазначила також, що їй
невідомо, чи є ОСОБА_1 донькою померлого
ОСОБА_3, оскільки сусіди не можуть знати
всіх обставин.

Свідок ОСОБА_11 пояснила суду, що як
подруга ОСОБА_7 знайома з родиною
ОСОБА_3, знає і колишнього її чоловіка -
ОСОБА_6, і його батьків. Коли ОСОБА_5,
ОСОБА_4 хворіли, за ними доглядали їх
син ОСОБА_6 та невістка ОСОБА_7 З
позивачкою ОСОБА_1 вперше
познайомилася на похованні ОСОБА_6 в 2012
році.

Аналогічні обставини підтвердили
також свідки ОСОБА_12, ОСОБА_7, пояснили,
що не вважають позивачку ОСОБА_1 своєю
родичкою та дочкою померлого ОСОБА_3,
зазначили також про неприязні стосунки
з ОСОБА_1, оскільки вона не доглядала за
хворими ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та в той час
взагалі працювала за кордоном, а після
їх смерті подала в нотаріальну контору
заяву про прийняття спадщини.

Свідок ОСОБА_13 пояснила, що позивачка
за первісним позовом - це її донька, а з
ОСОБА_3 проживала в цивільному шлюбі, і
доньці було три роки, коли її батько
ОСОБА_3 помер. Раніше стосунки з родиною
ОСОБА_3 були добрі, Вони збиралися разом
на спільні свята, брат її цивільного
чоловіка ОСОБА_6 був на весіллі у її
доньки ОСОБА_1 замість померлого
батька. До бабусі ОСОБА_5 та дідуся
ОСОБА_4 вони приходили в гості,
відвідували їх, крім того періоду, коли
ОСОБА_1 перебувала за кордоном (в 2003 - 2008
роках). Бабуся ОСОБА_5 в спадщину від
померлого діда ОСОБА_4 передала її
доньці належні йому речі: фото, медалі
та плед.

Ці обставини підтвердив також свідок
ОСОБА_15 - теперішній чоловік свідка
ОСОБА_13, який проживає з нею з 2005 року.

Як пояснила суду свідок ОСОБА_16, вона є
колишньою дружиною ОСОБА_6, і добре
знайома як з позивачкою , так і з усією
родиною ОСОБА_6. Вона є хрещеною матір'ю
позивачки та знає, що у неї з бабусею
ОСОБА_5 завжди були добрі стосунки. Як
сама свідок, так і позивачка приходили
відвідувати бабусю, і одного разу
ОСОБА_5 передала ОСОБА_1 медалі, фото,
плед на згадку про померлого діда
ОСОБА_4 Сама ОСОБА_5 була інвалідом, вона
мешкала разом з сином ОСОБА_6 та його
родиною, які і здійснювали догляд за
нею, особисто вона також допомагала
доглядати за бабусею ОСОБА_5 Пояснила
також, що останнім часом між ОСОБА_7 та
ОСОБА_1 стосунки погіршилися, і навіть,
коли ОСОБА_1 разом з своєю матір'ю
прийшли на поховання, їх не допустили.

Правовідносини, що склалися між
сторонами, врегульовані нормами ЦК
України.

Вирішуючи вимогу первісного позову про
визначення часток співвласників в
квартирі АДРЕСА_1, слід керуватися ч. 2
ст. 372 ЦК України, згідно з якою, у разі
поділу майна, що є у спільній сумісній
власності, вважається, що частки
співвласників у праві спільної
сумісної власності є рівними, якщо інше
не встановлено домовленістю між ними
або законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ст. 1266 ЦК України внуки,
правнуки спадкодавця спадкують ту
частку спадщини, яка належала б за
законом їхнім матері, батькові, бабі,
дідові, якби вони були живими на час
відкриття спадщини.

Частки у спадщині кожного із
спадкоємців за законом є рівними, як
встановлено с. 1267 ЦК України.

Відповідно до ст. 1268 ч. 4, ч. 5 ЦК України
малолітня, неповнолітня, недієздатна
особа, а також особа, цивільна
дієздатність якої обмежена, вважаються
такими, що прийняли спадщину, крім
випадків, встановлених частинами
другою - четвертою статті 1273 цього
Кодексу. Незалежно від часу прийняття
спадщини вона належить спадкоємцеві з
часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини.

Згідно з ст. 1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини.

Згідно ст. 1224 ч. 5 ЦК України за рішенням
суду особа може бути усунена від права
на спадкування за законом, якщо буде
встановлено, що вона ухилялася від
надання допомоги спадкодавцеві, який
через похилий вік, тяжку хворобу або
каліцтво був у безпорадному стані.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог чи заперечень.

Виходячи з наведених норм закону,
аналізуючи всі докази в сукупності, суд
дійшов висновку про обґрунтованість
позовних вимог первісного позову та
про необхідність їх часткового
задоволення.

Так, суд вважає за необхідне визначити
частки в спільній сумісній власності -
квартирі АДРЕСА_1 по 1/3 частині за
кожним із співвласників: ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6. Суд виходить з того, що
частки співвласників є рівними,
оскільки за їх життя не було
домовленості між ними про зміну їх
розміру.

Крім того, на думку суду, в судовому
засіданні знайшов підтвердження факт
прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті
її діда ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3
року та визнати за нею право на
спадщину 1/9 частки в квартирі АДРЕСА_1.
Позивачка, як онука спадкодавця
спадкує ту частку спадщини, яка
належала б за законом її батькові, якби
він був живий на час відкриття
спадщини. Після смерті ОСОБА_5
позивачка у встановлений законом строк
звернулася до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини.
Необхідно також визнати за ОСОБА_1
право на спадщину за законом в розмірі
2/9 часток в квартирі АДРЕСА_1 після
смерті її бабусі ОСОБА_5, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 року, а всього - право на
спадщину 1/3 частки цієї квартири.

Оскільки в судовому засіданні
встановлено, що відповідач за
первісним позовом не визнає права
позивачки на спадкове майно, не надає
їй можливості користуватися належною
їй в порядку спадкування часткою в
квартирі АДРЕСА_1, що було встановлено в
судовому засіданні, необхідно прийняти
рішення про її вселення в цю квартиру,
разом з малолітнім сином ОСОБА_18,
оскільки відповідно до норм Сімейного
кодексу України , місцем проживання
малолітніх дітей є місце проживання
батьків (одного з батьків).

В іншій частині первісного позову суд
вважає за необхідне відмовити за
необґрунтованістю, оскільки неможливо
визначити порядок користування в даній
квартирі та виділити кожному
співвласнику житлові приміщення таким
чином, щоб не порушувалися їхні права,
виходячи х часток кожного та житлової
площі приміщень (житлових кімнат).

В задоволенні зустрічного позову, на
думку суду, слід відмовити за
необґрунтованістю.

При цьому суд виходить з наступного.
Встановлено, що в квартирі АДРЕСА_1
постійно проживали разом з
спадкодавцем ОСОБА_5 його син ОСОБА_6
його дружина ОСОБА_7, які і здійснювали
постійний догляд за ОСОБА_5, та
неповнолітній онук ОСОБА_2 Встановлено,
що відповідачка за зустрічним ОСОБА_1 з
2003 р. по березень 2008 р. перебувала за
межами України, а після приїзду
відвідувала хвору бабусю ОСОБА_5
Здійснювати постійний догляд за нею
вона була позбавлена можливості,
оскільки в цій квартирі постійно
проживали зазначені вище особи, з якими
у відповідачки ОСОБА_1 склалися
неприязні стосунки, і яку вони не
визнавали донькою померлого ОСОБА_3, та
не допускали в квартиру. Ці обставини
підтверджуються показами свідків та
сторін у справі, а також копією
паспорта для виїзду за кордон ОСОБА_1
Позивачем не надано доказів на
підтвердження того, що ОСОБА_1
ухилялася від надання допомоги
спадкодавцеві - ОСОБА_5, яка через
похилий вік, тяжку хворобу була у
безпорадному стані.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 372, 1261, 1266, 1268 ч. 4, ч. 5, 1270, 1272, 1224 ч. 5,
ЦК України, ст. ст. 10, 11, 57-60, 88, 212-215 ЦПК
України, суд,

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити
частково.

Визначити частки в спільній сумісній
власності - квартирі АДРЕСА_1 по 1/3
частині за кожним із співвласників:
ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6.

Встановити факт прийняття спадщини
ОСОБА_1 після смерті її діда ОСОБА_4,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року та визнати
за нею право на спадщину 1/9 частки в
квартирі АДРЕСА_1. Визнати за ОСОБА_1
право на спадщину за законом в розмірі
2/9 часток в квартирі АДРЕСА_1 після
смерті її бабусі ОСОБА_5, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 року, а всього - право на
спадщину 1/3 частки цієї квартири.

Вселити ОСОБА_1 разом з малолітнім
сином ОСОБА_18 в квартиру АДРЕСА_1.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_1
відмовити за необґрунтованістю.

Стягнути на користь ОСОБА_1 з ОСОБА_2
судові витрати, пропорційно розміру
задоволених вимог, в сумі 573 гривні 50
коп. сплаченого судового збору та 1428
гривень витрат на правову допомогу.

В задоволенні зустрічного позову
ОСОБА_2 відмовити за необґрунтованістю.

Апеляційна скарга на рішення суду
може бути подана особою яка була
присутня при оголошенні рішення суду
протягом 10 днів з дня його оголошення а
особою яка не брала участі в розгляді
справи протягом 10 днів з дня отримання
копії рішення до судової палати у
цивільних справах Апеляційного суду
Сумської області через Зарічний
районний суд м. Суми.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги якщо скаргу не було
подано.

Суддя
О.В.Грищенко