Справа № 667/9812/13-ц
20 лютого 2014 року Комсомольський
районний суд м. Херсона у складі:
судді Радченко Г.А.
при секретарі Рушелюк О.М.,
за участю позивача ОСОБА_1,
представника позивача ОСОБА_2,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Херсоні цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про
визначення додаткового строку про
Представник позивача звернувся
до суду з позовом в якому просив
визнати поважними причини пропуску
строків прийняття спадщини та
визначити ОСОБА_1 додатковий
шестимісячний строк для подачі заяви
про прийняття спадщини після померлого
ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 в Третю
Херсонську державну нотаріальну
В обґрунтування позову посилався
на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько
позивача ОСОБА_4 Заповіту він не лишив.
Позивачка, як його рідна донька, є
спадкоємцем першої черги за законом.
Крім позивачки спадкоємцями першої
черги є її рідна сестра - ОСОБА_3 та мати,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що
прийняли спадщину. Маючи намір
прийняти спадщину, позивачка
звернулась до Третьої Херсонської
державної нотаріальної контори. Проте,
у прийнятті заяви їй було відмовлено в
зв'язку з пропуском встановленого
законодавством строку на прийняття
спадщини. При цьому було роз'яснено, що
питання про визначення додаткового
строку для подання заяви може бути
вирішено судом. Строки прийняття
спадщини пропущено позивачем з
поважних причин. Так, в установлений
законом шестимісячний термін
позивачка не звернулася до нотаріуса у
зв'язку із знаходженням за кордоном. З
2006 року позивачка постійно проживає і
працює у Туреччині та не мала
можливості приїхати до України для
оформлення своєї частки спадщини у
строки відповідно до закону.
В судовому засіданні позивачка
позовні вимоги підтримала, просила їх
задовольнити. Пояснила, що з 1997 року
постійно проживає та працює у
Туреччині. У 2000 році вона отримала
посвілку на право проживання у
вказаній країні. У 2007 році вона
приїжджала до України, оскільки їй
стало відомо, що її батько захворів на
рак. Вона була разом з батьком до його
смерті, а після похорон повернулася у
Туреччину. Після цього вона приїздила
на Україну на День народження її
матері, наприкінці вересня 2007 року.
Вони разом з матір'ю виїздили до м.
Києва, де остання проходила лікування.
Через деякий час вона знову
повернулася до м. Стамбул. Після цього
вона приїздила на Україну влітку 2008
року, проте до нотаріуса для прийняття
спадщини не звернулася, оскільки знала,
що строк для прийняття спадщини вже
минув. Взагалі вона не хотіла приймати
спадщину після смерті батька, оскільки
хотіла щоб її прийняла мати, а та, у свою
чергу, обіцяла все залишити їй, проте
цього не зробила. У 2010 році вона знову
прилітала на Україну, щоб відправити
маму до санаторію. Мати померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 року, вона була присутня на
її похоронах, а після « 9 днів» поїхала
до Туреччини. Після цього вона
приїздила у грудні 2012 року, щоб
організувати « 40 днів». Крім того,
зазначила, що її сини постійно
проживають в м. Херсоні, проте вона не
здогадалася залишити їм довіреність
задля оформлення спадщини. На
теперішній час у квартирі її батька та
матері проживає її син з невісткою.
Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав,
просив їх задовольнити з заявлених у
позові підстав. Пояснив, що строк для
прийняття спадщини його довірителькою
пропущено з поважних причин, оскільки
вона тривалий час постійно мешкає за
кордоном і не має змоги виїздити до
України у зв'язку із родом своєї
Відповідачка в судове засідання
не з'явилась, причини не явки суду не
пояснила, про час і місце судового
засідання повідомлялася через
друковані засоби масової інформації.
Зі згоди позивача, суд ухвалює
рішення при заочному розгляді справи,
що відповідає вимогам ч. 1-2 ст. 224 та ч. 2
ст. 225 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи,
заслухавши пояснення позивача, її
представника, суд вважає позов таким,
що не підлягає задоволенню з огляду на
таке.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини. Якщо виникнення у
особи права на спадкування залежить
від неприйняття спадщини або відмови
від її прийняття іншими спадкоємцями,
строк для прийняття нею спадщини
встановлюється у три місяці з моменту
неприйняття іншими спадкоємцями
спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які
прийняли спадщину, спадкоємець, який
пропустив строк для прийняття
спадщини, може подати заяву про
прийняття спадщини нотаріусу за місцем
відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму
Верховного суду України «Про судову
практику у справах про спадкування»
від 30.05.2008 року № 7 особа, яка не
прийняла спадщину в установлений
законом строк, може звернутися до суду
з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК
України. Вирішуючи питання про
визначення особі додаткового строку,
суд досліджує поважність причини
пропуску строку для прийняття
спадщини. При цьому необхідно виходити
з того, що поважними є причини,
пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що позивачка є
донькою ОСОБА_4, що підтверджується
свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1
від 23.03.1962 року та витягом з Державного
реєстру актів цивільного стану
громадян про шлюб щодо підтвердження
дошлюбного прізвища.

Відповідно до свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_2 від 26.04.2007 року
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

На момент смерті ОСОБА_4 належала
1/3 частина квартири АДРЕСА_1, що
підтверджується свідоцтвом про право
власності на житло.

Як вбачається з відповіді
державного нотаріуса Третьої
Херсонської державної нотаріальної
контори від 31.10.2013 року позивачці було
відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину після смерті ОСОБА_4 у
зв'язку із пропуском нею строку
звернення з заявою про прийняття
спадщини.

З пояснень позивача, що були
надані в судовому засіданні, судом
встановлено, що на час смерті ОСОБА_4
разом з ним у квартирі були
зареєстровані його донька - ОСОБА_3 та
дружина - ОСОБА_5, які фактично прийняли
спадщину.

Відповідно до свідоцтва про
смерть серії НОМЕР_3 ОСОБА_5 померла
ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

При вирішенні справ про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини,
суд враховує, що додатковий строк
визначається у разі, якщо суд визнає
причини пропуску строку для прийняття
спадщини поважними.

Як вбачається з пояснень
позивачки строк для прийняття спадщини
вона пропустила, оскільки з 1997 року
постійно проживає та працює у
Туреччині у зв'язку із чим не мала змоги
вчасно звернутися до нотаріуса. Разом з
цим, в судовому засіданні позивачка
пояснила, що у 2007 році вона була на
Україні під час смерті батька і була
присутня на його похоронах. Після
похорон повернулася у Туреччину. Після
цього вона приїздила на Україну на День
народження її матері, наприкінці
вересня 2007 року, тобто коли строк для
прийняття спадщини ще не сплив. Крім
того, вона приїздила на Україну влітку
2008 року, у 2010 році та 2012 році.

Тобто, позивачка з моменту смерті
батька, а саме з ІНФОРМАЦІЯ_1,
неодноразово приїздила до України,
однак до нотаріуса для прийняття
спадщини більше шести років не
зверталася, хоч мала реальну
можливість.

Крім того, згідно пояснень позивачки
вона взагалі не хотіла приймати
спадщину після смерті батька, оскільки
хотіла щоб її прийняла мати, а та, у свою
чергу, обіцяла все залишити їй, проте
цього не зробила.

Таким чином, не прийняття спадщини
позивачкою у встановлений законом
строк та пропуск такого строку не
пов'язаний з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підставі викладеного та
керуючись ст.ст.10,11,60,88,213-215,224-226 ЦПК
України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, п. 6
Постанови Пленуму Верховного Суду
України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову
практику у справах про спадкування»,
суд -

вирішив:

У задоволені позову ОСОБА_1 до
ОСОБА_3 про визначення додаткового
строку про прийняття спадщини -
відмовити за необґрунтованістю.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача, яку може
бути подано протягом десяти днів з дня
отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку, встановленому ЦПК
України. У цьому разі строк, на
апеляційне оскарження рішення починає
відраховуватися з дати постановлення
ухвали про залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне
рішення протягом десяти днів з дня його
проголошення, шляхом подання
апеляційної скарги до апеляційного
суду Херсонської області через
Комсомольський районний суд м. Херсона.
Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення

Заочне рішення набирає законної сили
після закінчення десятиденного строку
на апеляційне оскарження.

Суддя: