Провадження № 2/752/841/14
РІШЕННЯ

Іменем України

17.11.2014 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі головуючого - судді Калініченко Л.С., при секретарі - Хмарук Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Друга Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: Друга Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування своїх позовних вимог, зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід - ОСОБА_5.

На випадок своєї смерті ОСОБА_5 залишив заповіт, на підставі якого квартиру за адресою: АДРЕСА_1, заповів спадкоємцям - ОСОБА_1 та ОСОБА_3, по ? частині квартири кожному.

Після його смерті залишилось спадкове майно, в тому числі, квартира за адресою: АДРЕСА_1.

Позивач зазначив, що відповідно до заповіту його померлого діда ОСОБА_5 від 12.10.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Корсак А.Ю. за реєстровим № 1717, спадкоємцями майна, а саме, квартири за адресою: АДРЕСА_1, є Позивач та його двоюрідний брат ОСОБА_3 по ? частині для кожного спадкоємця.

Звернувшись до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, а саме, на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1, яка залишилась після смерті його покійного діда ОСОБА_5, Позивач отримав з Другої Київської держаної нотаріальної контори довідку № 3914/02-14 від 11.09.2013 року про відмову державного нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, в зв'язку з тим, що ним не було представлено оригіналу правовстановлюючого документу на дане спадкове майно, зареєстрованого відповідно до закону. За відсутності у спадкоємця необхідних для отримання спадщини документів, нотаріусом було також роз'яснено процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Позивач просить визнати в порядку спадкування за заповітом за ним право власності на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1, (загальною площею 29.9 кв.м. та житловою площею 17.4 кв.м.).

В судове засідання Позивач та його представник не з'явилися, направили заяви про розгляд справи за їх відсутності на підставі наявних матеріалів та документів в справі та про те, що позов підтримують в повному обсязі.

Від представника відповідача - Київської міської ради надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Від представника третьої особи - Другої Київської державної нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Третя особа - ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1

Після смерті спадкодавця залишилось спадкове майно, в тому числі за заповітом, а саме, квартира за адресою: АДРЕСА_1 (загальною площею 29.9 кв.м. та житловою площею 17.4 кв.м.).

З матеріалів спадкової справи вбачається, що Позивач є спадкоємцем за заповітом свого покійного діда ОСОБА_5 на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1. Крім того,

З матеріалів спадкової справи вбачається, що заповіт ОСОБА_5, був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. 12.10.2004 року, за реєстровим № 1717, та на момент смерті спадкодавця був чинним.

З матеріалів спадкової справи також вбачається що спадкоємцем на другу частину квартири є третя особа - ОСОБА_3, двоюрідний брат Позивача та онук спадкодавця.

Окрім того, з матеріалів спадкової справи вбачається, що після смерті спадкодавця залишився його син ОСОБА_4, але він не претендує на обов'язкову частку в спадщині за законом в зв'язку з тим, що він не надав в спадкову справу в Другій Київській державній нотаріальній конторі документів які підтверджують його інвалідність, або те, що він є особою пенсійного віку на момент смерті спадкодавця.

Після спливу шести місяців з часу відкриття спадщини після смерті заповідача, Позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом в нотаріальній конторі на квартиру, оскільки в нього відсутній оригінал правовстановлюючого документа, зареєстрованого у Київському міському Бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна.

Звернувшись до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, а саме, на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1, яка залишилась після смерті його покійного діда ОСОБА_5, Позивач отримав з Другої Київської держаної нотаріальної контори довідку № 3914/02-14 від 11.09.2013 року про відмову державного нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, в зв'язку з тим, що ним не було представлено оригіналу правовстановлюючого документу на дане спадкове майно, зареєстрованого відповідно до закону. За відсутності у спадкоємця необхідних для отримання спадщини документів, нотаріусом було також роз'яснено процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

В зв'язку з тим, що Позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, в зв'язку з відсутністю в нього оригіналу правовстановлюючих документів, та неможливості оформити спадкові права в нотаріальній конторі, він змушений звернутись до суду за захистом своїх порушених прав.

Згідно з ч. ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 4 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п. 4.12 глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.1012 р. № 296/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

Відповідно до п. 4.15 глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Відповідно до п. 4.18 глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно з ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р. свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України від 1 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 зазначеного вище Закону права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав.

Державна реєстрація права власності на житлові будинки, споруди регулювалася підзаконними нормативними актами, зокрема, такими як Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 р. і яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу від 13.12.1995 р. № 56, Тимчасове положення про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затверджене наказом Міністерства юстиції України від 07.02.2002 р. №7/5, зареєстроване в Мінюсті 18.02.2002 р. за № 157/645 (з подальшими змінами).

Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності Цивільного кодексу України та Законом України від 01.07.2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав шляхом звернення до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину.

Судом встановлено, що Позивач є спадкоємцем за заповітом свого діда ОСОБА_5 на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Судом встановлено що спадкодавець володів квартирою за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 11 листопада 1990 року, посвідченого Новицькою Р.А., державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори за реєстровим № 6-10701, який не був зареєстрований в Бюро технічної інвентаризації за життя спадкодавця.

Відповідач та треті особи, в судове засідання не з'явились, та не надали своїх пояснень щодо суті позовних вимог та доказів, які б спростувати доводи позивача до суду не надав.

З урахуванням вищенаведеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги Позивача - ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Друга Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3, ОСОБА_4, про визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за заповітом є доведеними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1216, 1220-1222, 1268, 1270, 1296-1298 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 64, 169, 179, 208, 209, 294, 296 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Друга Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, 1987 р.н., в порядку спадкування за заповітом право власності на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_1 (загальною площею 29.9 кв.м. та житловою площею 17.4 кв.м.), після смерті його померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 діда - ОСОБА_8.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Голосіївський районний суд міста Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя