Справа № 308/5685/14-ц
Провадження № 2/308/4307/14
У Х В А Л А

08 травня 2014 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, в інтересах якого діє в ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа виконавчий комітет Ужгородської міської ради про визнання договору дійсним та визнання права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, в інтересах якого діє в ОСОБА_2 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_3, третя особа виконавчий комітет Ужгородської міської ради про визнання договору дійсним та визнання права власності на нерухоме майно.

Вказана заява не відповідає вимогам п.п. 3, 5, 6 ч. 2, ч. 3 ст. 119 ЦПК України, згідно якої повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, а також іншим вимогам, передбаченим законом, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Так, у позовній заяві підставами звернення до суду із вказаним позовом про визнання дійсним договору купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, що укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, представник позивача зазначає про порушення права позивача з боку відповідачки внаслідок ухилення останньої здійснити нотаріальне посвідчення договору, що унеможливлює оформлення права власності позивача на спірне майно. При цьому, одночасно посилаючись на норми ст. 344 ЦК України, вказує, що оскільки відповідачка добросовісно заволоділа спірним майном та продовжує відкрито та безперервно володіти ним, вважає, що є всі підстави для визнання за нею права власності на житловий будинок та земельну ділянку, що є предметом договору. На підставі наведеного, просить визнати за відповідачкою ОСОБА_3 право власності на спірні житловий будинок та земельну ділянку, одночасно визнати дійсним договір купівлі-продажу укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, а після чого визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності на це спірне майно.

Викладені обставини, на існування яких вказується представником позивача, є самостійними правовими підставами звернення до суду з позовом про визнання договору дійсним та визнання права власності на нерухоме майно, і не можуть враховуватись під час вирішення спору одночасно.

На підставі викладеного, позивачу необхідно визначитись із підставами звернення до суду з позовом, зазначити їх у позові та навести чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги та правових підстав такого звернення, конкретизувати зміст позовних вимог.

Разом з тим, подана позовна заява не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки до заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Оскільки представником позивача заявляються вимоги майнового характеру, то ціна позову повинна визначатися виходячи із дійсної вартості спірного майна. У пункті а) ч. 12 Постанови від 22.12.1995 р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» Пленум Верховного Суду України розяснив, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу встановлюється у розмірі 0.2 розміру мінімальної заробітної плати та про поділ майна при розірванні шлюбу у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» передбачено, що з 1 січня 2014 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1218 гривень.

Беручи до уваги наведене, додана позивачем до позовної заяви квитанція про сплату судового збору в сумі 947.6 грн. не є доказом його сплати в розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір».

Згідно розяснень, наданих у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого діє в ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа виконавчий комітет Ужгородської міської ради про визнання договору дійсним та визнання права власності на нерухоме майно залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4