У Х В А Л А

25 листопада 2014 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог Перша Ужгородська державна нотаріальна контора та ОСОБА_6 про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом, встановлення порядку користування житловим приміщенням та зобовязання не чинити перешкоди у користуванні ним,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог Перша Ужгородська державна нотаріальна контора та ОСОБА_6 про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом, встановлення порядку користування житловим приміщенням та зобовязання не чинити перешкоди у користуванні ним.

Позовна не відповідає вимогам п.п. 5, 6 ч. 2, ч.ч. 4, 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору, позовна заява не відповідає іншим вимогам, встановленим законом.

Додана позивачем до позовної заяви копія квитанції про сплату 243.6 грн. не є доказом сплати судового збору відповідно до вимог ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», у звязку з чим позивачеві необхідно додати до заяви оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч. 1 ст. 15 ЦК України).

У відповідності до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає позов у межах заявлених позовних вимог, однак всупереч наведених вище вимог, зміст позовної заяви не містить зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину порушення, невизнання або оспорювання його цивільного права відповідачами.

Позовні вимоги позивача в частині зобовязання відповідачів не перешкоджати йому з дружиною користуватися кімнатою та приміщенням квартири не конкретизовані та зміст позовної заяви не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує ці вимоги.

Крім того, до позовної заяви у якості додатків додані копії документів, які належним чином не засвідченні (рішення суду від 28.10.2011 р., довідки про склад сімї, витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, свідоцтво про право власності, технічний паспорт, лист державного нотаріуса), що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64 ЦПК України, якою встановлено, що письмові докази, як правило, подаються в оригіналі. Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 р. затверджено Національний стандарт України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003. Пунктами 1.1, 5.26, 5.27 Стандарту визначено, що при видачі копії документів, які виходять від підприємств, установ та організацій усіх форм власності, робиться відмітка про засвідчення копії, яка складається зі слів: «Згідно з оригіналом, назва посади, особистий підпис особи, яка засвідчує копію, її ініціали, прізвище, дата засвідчення копії». Використання факсимільного підпису при засвідченні копій документів не допускається. Підпис посадової особи, яка засвідчує копію документа засвідчується відбитком печатки підприємства, установи та організації, яка її видає.

З доданого до позовної заяви листа державного нотаріуса від 05.11.2014 р. вбачається, що позивачеві надано відповідь на його звернення щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого 29.06.2007 р. батька ОСОБА_7. При цьому, в позовній заяві позивач посилається на те, що 29.06.2007 р. помер його батько ОСОБА_8, після смерті якого відкрилася спадщина.

Як розяснено у п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р., свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Вказана заява подана з порушенням вимог п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України та зазначених вище розяснень Пленуму, оскільки не зазначено і не додано доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування, а саме про неможливість (відмову) в нотаріальному порядку оформити право на спадщину.

Частиною 1 ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно розяснень, наданих у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, треті особи, які не заявляють самостійних вимог Перша Ужгородська державна нотаріальна контора та ОСОБА_6 про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом, встановлення порядку користування житловим приміщенням та зобовязання не чинити перешкоди у користуванні ним залишити без руху.

Повідомити позивачеві про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_9