Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2014 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва САВЛУК Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, в інтересах якої діє ОСОБА_3, особа 1 - Десята державна нотаріальна контора м. Києва про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку квартиру, яка є об'єктом спільного сумісного майна подружжя, та виключення частки квартири зі складу спадкового майна,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, в інтересах якої діє ОСОБА_3, особа 1 - Десята державна нотаріальна контора м. Києва про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку квартиру, яка є об'єктом спільного сумісного майна подружжя, та виключення частки квартири зі складу спадкового майна.

Відповідно до частини першої та другої статі 26 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представника сторін та третіх осіб.

У справах наказного та окремого провадження особами, які беруть участь у справі, є заявник, інші заінтересовані особи, їхні представники.

Виходячи зі змісту позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 пред'явлено вимоги до відповідача неповнолітньої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, в інтересах якої діє ОСОБА_3, однак позивачем не визначено статус Десятої Київської державної нормальної контори м. Києва, як учасника цивільного процесу, яка зазначена у позові як «Особа 1», що суперечить вимогам ч.1 ст. 26 ЦПК, оскільки дана особа може бути залучена як відповідач по справі або як третя особа, про що безпосередньо зазначається у позовній заяві.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Враховуючи, що позивачем заявлено вимоги про визнання права власності на ? частку квартиру АДРЕСА_1, що зумовлює визначення у позовній заяві ціни позову, виходячи з вартості частки об'єкту нерухомого майна, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого висновком спеціаліста в галузі будівельно -технічної (товарознавчої) експертизи.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654,00 грн.).

В той же час, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір 0,2 розміру мінімальної заробітної плати ( 243,60 грн.).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.(п.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір»)

Однак, при зверненні з цим позовом до суду позивачем надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 243 грн.60 коп., що не може слугувати належним доказом сплати судового збору в повному обсязі, враховуючи, що позивачем заявлені вимоги як майнового характеру ( в частині визнання права власності на частину квартири), так і немайнового характеру (щодо встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу та виключення частки спірного майна зі спадкового майна), що зумовлює сплату судового збору в порядку та розмірах визначених ст.4 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням положень п.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір».

Звертаю увагу, що пільги щодо сплати судового збору, визначені у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

При зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКС України в м. Києва, отримувач УДКСУ в Дніпровському районі м. Києва.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, в інтересах якої діє ОСОБА_3, особа 1 - Десята державна нотаріальна контора м. Києва про встановлення факту проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на частку квартиру, яка є об'єктом спільного сумісного майна подружжя, та виключення частки квартири зі складу спадкового майна залишити без руху, про що повідомити позивачу та надати строк до „23" жовтня 2014 р. для виправлення вказаних недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я