overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 428/4998/13-ц
УХВАЛА
25 квітня 2014 року м. Сєвєродонецьк
Сєвєродонецький міський суд Луганської області у складі:
головуючого судді Посохова І.С.,
при секретарі Колядінцевій П.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сєвєродонецька цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -
ОСОБА_1 в інтересах Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» звернувся до Сєвєродонецького міського суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.
До суду надійшла заява ОСОБА_3 від 10.02.2014 року, яка повідомила про смерть відповідача по справі. До заяви додана копія свідоцтва про смерть серії І-ЕД № 274975 виданого 28 грудня 2010 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Сєвєродонецького міського управління юстиції, згідно з якою ОСОБА_2 помер 22 грудня 2010 року.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 201 ЦПК України суд зобовязаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 203 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених: пунктами 1, 2 і 5 частини першої статті 201 цього Кодексу - до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника.
Відповідно до ч. 1 ст. 37 ЦПК України у разі смерті особи, припинення юридичної особи, зміни кредитора, боржника у зобовязанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.
Відповідно до ч. 1 ст. 204 ЦПК України провадження у справі відновлюється ухвалою суду за заявою особи, яка бере участь у справі, або з ініціативи суду після усунення обставин, що викликали його зупинення.
24.04.2014 року судом отримано повідомлення завідуючого Другої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори ОСОБА_4 про те, що після смерті ОСОБА_2, померлого 22.12.2010 року, із заявою про прийняття спадщини до Другої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори ніхто не звертався.
За таких обставин, суд не вбачає більше підстав для зупинення провадження у даній цивільній справі у звязку з чим вважає за необхідне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості відновити.
Керуючись ст.ст. 201, 203, 204, 208-210 ЦПК України, -
Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості відновити.
Призначити зазначену цивільну справу до слухання у відкритому судовому засіданні на 22.05.2014 року об 11 годині 00 хвилин у приміщенні Сєвєродонецького міського суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ І.С. ПОСОХОВ
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1986/14-ц
провадження № 2-н/753/72/14
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2014 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ЛЕОНТЮК Л.К., вивчивши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «РАДА 2» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, -

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «РАДА 2» через свого представника Калашнюк О.С. звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 6 066, 20 гривень - боргу за оплату житлово-комунальних послуг станом за період з листопада 2012 року по грудень 2013 року.

Вивчивши подану заяву, суд вважає, що в прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 100 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України), у разі якщо в заяві про видачу судового наказу містяться вимоги, частина з яких не підлягає розгляду в порядку наказного провадження, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті заяви про видачу судового наказу лише в частині цих вимог. У разі якщо заявлені вимоги між собою взаємопов'язані і окремий їх розгляд неможливий, то суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

Як вбачається з поданої заяви та доданих до неї документів стягувач просить видати судовий наказ про стягнення з боржників заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, але заява не відповідає вимогам ст. 98 ЦПК України, формі і змісту про видачу судового наказу, в поданій заяві не вказано повні імена та по-батькові божників, чітко не зазначено адресу проживання, тобто відсутній номер квартири. В договорі на технічне обслуговування від 03.11.2004 року також не зазначено повне найменування боржників, відсутні їхні паспортні дані, ідентифікаційні номери, не чітке зазначення адреси проживання, з якої неможливо встановити в якій саме квартирі проживають боржники, що унеможливлює виконання вимог ч.3 ст. 122 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 п.2 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Оскільки з поданої заяви про видачу судового наказу вбачається спір про право, тому вважаю за необхідне відмовити у прийнятті вказаної заяви на підставі ч.3 п.2 ст. 100 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 98, 100, 101, 103, 209 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви Товариству з обмеженою відповідальністю «РАДА 2» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг в сумі 6 396 гривень 20 копійок.

Роз'яснити заявникові, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Дарницький суд м. Києва протягом пяти днів з дня отримання її копії.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК
Номер провадження 2/754/971/14
У Х В А Л А

Іменем України

15.04.2014 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Зотько Т.А.

при секретарі Самойловій М.М.

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, 3-осба: Головне управління юстиції в м.Києві про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідачів про визнання заповіту недійсним, посилаючись на той факт, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати - ОСОБА_4. Ще за життя мати склала заповіт на її ім'я, однак після смерті матері вона з'ясувала, що остання в подальшому склала заповіт на ім'я відповідачів. Оскільки мати тривалий час зловживала алкогольними напоями, мала похилий вік, а також стан її здоров'я після смерті чоловіка значно погіршився, а тому на момент вчинення спірного заповіту від 14.10.2008 року вона не розуміла значення своїх дій та не могла керувати ними, а відтак позивач змушена звернутись до суду з вказаним позовом за захистом своїх порушених прав.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 заявив суду клопотання про витребування з 15 - Київської держнотконтори належним чином завіреної копії спадкової справи померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, та мешкала за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи шляхом сприяння здійсненню прав особам, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ст. 137 ЦПК України, у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне витребувати письмові докази.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 57, 58, 64, 133, 134, 135, 137, 168, 208 ч.1 п.1 ЦПК України, - суд

У Х В А Л И В:

Витребувати письмові докази.

Зобов'язати 15 - Київську держнотконтору надати суду належним чином завірену копію спадкової справи померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, та мешкала за адресою: АДРЕСА_2 (актовий запис про смерть складено від ІНФОРМАЦІЯ_3 за №15708).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва Т.А.Зотько
Провадження № 2/344/4878/14
У Х В А Л А

05 грудня 2014 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області

в складі : головуючої судді: Польської М.В.,

за участю секретаря c/з: ОСОБА_1,

питання про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ТзОВ «МедіаСофт» про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у звязку з порушенням термінів її виплати та стягнення середнього заробітку за час затримки, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовом до ТзОВ «МедіаСофт» про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у звязку з порушенням термінів її виплати та стягнення середнього заробітку за час затримки.

Позивачем заявлено клопотання про витребування доказів.

Відповідно до ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що для повного і всебічного розгляду даної справи та прийняття законного та обґрунтованого рішення необхідним є дослідження належним чином оформленої довідки про заробітну плату , копії розрахункових відомостей по нарахованій заробітній платі за період з 05.03.2012 року по 31.12.2013 року копію наказу про звільнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 137, 209, 210 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати ТОВ «Медіа Софт» довідку про заробітну плату ОСОБА_2, копії розрахункових відомостей по нарахованій заробітній платі за період з 05.03.2012 року по 31.12.2013 року, копію наказу про звільнення.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який вимагає суд, взагалі або у встановлені судом строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов'язку подати суду докази.

Ухвала може бути оскаржена у порядку та строки передбачені ст. 294-296 ЦПК України.

Суддя: Польська М.В.
Справа № 308/7412/14-ц
Провадження № 2/308/4876/14
У Х В А Л А

12 червня 2014 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

ПАТ КБ «Приватбанк» звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позовна заява не відповідає вимогам ч.ч. 4, 8 ст. 119 ЦПК України, а саме позивачем в особі ПАТ КБ «Приватбанк» не надано суду документів, які підтверджують повноваження особи, яка видала довіреність, а саме секретаря Правління ПАТ КБ «Приватбанк» діяти від імені юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або інша особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва у суді, за винятком осіб, визначених у ст. 41 ЦПК України, однак позивачем до матеріалів позову не додана довіреність на представництво інтересів позивача належним представником. Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 42 ЦПК України повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені довіреністю фізичної особи, довіреності юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника.

Разом з тим до матеріалів позовної заяви додано копію довіреності юридичної особи на підтвердження повноваження ОСОБА_2 діяти від імені позивача, яка належним чином не завірена, що стосується й інших матеріалів, що долучені до справи.

Зокрема, Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 р. затверджено Національний стандарт України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003. Пунктами 1.1, 5.26, 5.27 Стандарту визначено, що при видачі копії документів, які виходять від підприємств, установ та організацій усіх форм власності, робиться відмітка про засвідчення копії, яка складається зі слів: «Згідно з оригіналом, назва посади, особистий підпис особи, яка засвідчує копію, її ініціали, прізвище, дата засвідчення копії». Використання факсимільного підпису при засвідченні копій документів не допускається. Підпис посадової особи, яка засвідчує копію документа засвідчується відбитком печатки підприємства, установи та організації, яка її видає.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ст. 121 ч. 1 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3
Провадження по справі 2-о/305/37/14
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

та призначення справи до судового розгляду

24.07.2014 року м. Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Ємчук В.Е., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, заінтересовані особи: відділ державної реєстрації актів цивільного стану Рахівського районного управління юстиції в Закарпатській області, управління праці та соціального захисту населення Рахівської районної державної адміністрації в Закарпатській області про оголошення громадянина померлим, -

ВСТАНОИВ:

Форма і зміст заяви, поданої заявником відповідає вимогам ст.ст.119, 120 ЦПК України, копії заяви приєднано відповідно до кількості заінтересованих сторін, судовий збір оплачено відповідно до вимог ст. 79 ЦПК України та відповідно до ст.ст. 3, 4 ЗУ "Про судовий збір".

Керуючись ст.ст.11, 122, ч.5 ст. 234 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у даній справі.

Призначити справу до розгляду на 10:40 хв. 31.07.2014 року.

Направити заінтересованим особам копію заяви з копіями доданих до неї документів та запропонувати у строк до 31.07.2014 року подати письмові заперечення проти заяви та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Розяснити сторонам, що відповідно до вимог ст. 131 ЦПК України сторони зобовязані подати свої докази суду до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин.

У випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням, викладеному у формі ч. 2 ст. 137 ЦПК України зобовязаний витребувати такі докази. Заява про виклик свідків, клопотання про витребування доказів (із дорученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі) мають бути подані до початку розгляду справи по суті.

Сторони до початку розгляду справи по суті, зобовязані повідомити суд про всі відомі їм судові рішення, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Позивач має право змінити підставу та предмет позовних вимог, а відповідач подати зустрічну позовну заяву - до початку розгляду справи по суті.

Також роз'яснити сторонам, що згідно ст. 169 ЦПК України за заявою однієї або обох сторін про неможливість явки до суду, проведення судового засідання може бути відкладене, якщо причини неявки буде визнано судом поважними. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом порядок і строк, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рахівського районного суду: Ємчук В.Е.
Провадження: 2-п/643/138/14
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2014 Московський районний суд м. Харкова

у складі головуючого, - судді Марченко О.М.

при секретарі, - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок ДТП,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 07.04.2014 р. позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок ДТП були задоволені. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду в розмірі 8062 (вісім тисяч шістдесят дві) грн.. 35 коп., та стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 суму судового збору в розмірі 229, 40 грн.

21.07.2014 року ОСОБА_2, звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що 14.07.2014 року заявниця отримала копію судового рішення з якого і дізналась про, те що у суді перебував позов ОСОБА_3, до ОСОБА_2, та зазначила, що вона не отримувала копії позову та жодної судової повістки. Так, ОСОБА_2, просить скасувати заочне рішення від 07.04.2014 року та призначити справу до судового розгляду.

Сторони в судове засідання не з*явились, хоча належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи.

Суд розглянувши заяву та матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок ДТП, вважає, що заява відповідача про перегляд заочного не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Підставою для перегляду заочного рішення є обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання, докази, що їх підтверджують, а також докази, що можуть вплинути на ухвалене заочне рішення, тобто докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача ( п.3, 4 ч.2 ст.229 ЦПК України).

У відповідності до вимог ст.. 232 ЦПК України скасування заочного рішення можливе за наявності двох обставин:

1)Поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд;

2)Наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Заявник в своїй заяві не навів жодної причини поважності неявки в судове засідання ( зміна адреси проживання), про розгляд справи неодноразово повідомлялися належним чином, про що свідчать поштові повідомлення. Також в заяві не вказано доказів, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Таким чином, у суду відсутні підстави для скасування заочного рішення суду 07 квітня 2014 року, а заяву необхідно залишити без задоволення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 231, 232 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 07.04.2014 року по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок ДТП - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.М.Марченко
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

16 липня 2014 року м. Чернівці

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Чернівецької області в складі:

ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,

ознайомившись з апеляційною скаргою представника сільськогосподарського виробничого кооперативу імені Суворова на рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 20 червня 2014 року в справі за позовом представника сільськогосподарського виробничого кооперативу імені Суворова до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И Л А :

суддею-доповідачем по справі в порядку підготовки справи до апеляційного розгляду з'ясовані всі питання щодо можливості призначення справи до судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 301, 302 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Справу призначити до розгляду на 12:30 23.07.2014, про що повідомити представника сільськогосподарського виробничого кооперативу імені Суворова, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6

Судді: І.Б. Перепелюк

ОСОБА_2

ОСОБА_3