РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/2160/14-ц

пр. № 2/759/2189/14

15 липня 2014 року Святошинський районний
суд м. Києва

в складі: головуючого Морозова М.О.

при секретарях Кузнець Л.І.,
Прохоренко К.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом представника ОСОБА_1-ОСОБА_4 до
ОСОБА_3 про визначення додаткового
строку для подання заяви про прийняття
спадщини,

в с т а н о в и
в:

Представник ОСОБА_1-ОСОБА_4 звернулася
до суду з позовом, з врахуванням
уточнених позовних вимог, до ОСОБА_3 про
визначення ОСОБА_1 додаткового строку
достатньої тривалості для подання до
нотаріальної контори заяви про
прийняття спадщини за заповітом після
померлого ОСОБА_5

При цьому, посилається на те, що після
смерті рідного батька ОСОБА_1-ОСОБА_5
відкрилась спадщина на все належне
йому майно, в тому числі на квартиру
АДРЕСА_1. 13.02.2006 р. ОСОБА_5 було складено
заповіт, посвідчений державним
нотаріусом Дванадцятої Київської
державної нотаріальної контори ОСОБА_6
за реєстровим номером №4-270, за яким
належне на праві власності спадкове
майно: квартиру АДРЕСА_1, він заповів
своїй єдиній дочці. Маючи намір
прийняти спадщину, 30.01.2014 р. ОСОБА_1
звернулась з заявою до Дванадцятої
Київської держнотоконтори про
прийняття спадщини, однак їй було
відмовлено у прийнятті заяви та
винисена постанова про відмову у
вчиненні нотаріальної дії №749/02-31 від
30.01.2014 р. в зв'язку з пропуском
встановленого законом строку для
прийняття спадщини в шість місяців і їй
було рекомендовано нотаріусом
звернутися з позовом до суду. ОСОБА_1 у
встановлений законом шестимісячний
строк для прийняття спадщини не
звернулась до нотаріальної контори для
прийняття спадщини за заповітом, бо
проживала в м. Керчі та на момент смерті
батька перебувала за кордоном, тому як
її мати, з якою батько розлучився, коли
ОСОБА_1 було два роки, переїхала в
Італію та прийняла італійське
громадянство, де тяжко хворіла та
потребувала догляду. Відповідач
навмисно приховувала факт смерті
ОСОБА_5 від його дочки ОСОБА_1, тому у
позивача по справі не будо шансів
довідатись вчасно, з якого саме часу
відкрилась спадщина та оформити її
належним чином. Про смерть свого батька
ОСОБА_1 довідалась від рідної тітки
ОСОБА_7, яка дізналась про смерть
спадкодавця випадково від сусідів по
місцю проживання ОСОБА_5 на початку 2014
р. Вказані обставини вважає поважними
причинами пропуску строку для
прийняття спадщини ОСОБА_1

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її
представник позов підтримали.

Відповідач ОСОБА_3 позов не визнала та
пояснила суду, що її чоловік ОСОБА_5 при
житті був у поганих відносинах з
донькою від попереднього шлюбу ОСОБА_1
і остання ніколи не відвідувала свого
батька, не цікавилась його життям,
станом здоров'я. Про заповіт від 13.02.2006
р. вона особисто дізналась від
нотаріуса, коли після смерті ОСОБА_5
почала оформляти спадщину. Донька
покійного не цікавилась спадщиною, що
відкрилась, а вона не знала її адреси
проживання та контактного телефону.
Під час розгляду цивільної справи в
суді за її позовом про визнання права
власності на спадкове майно третя
особа по справі ОСОБА_1 викликалась в
суд через оголошення в пресі, але не
з'явилась. Тобто, ОСОБА_1 без поважних
причин пропустила строк для прийняття
спадщини за заповітом.

Представник відповідача позов не
визнала з тих же підстав, що і її
довірительниця.

Суд, вислухавши пояснення сторін,
представників сторін, з'ясувавши
обставини справи, заслухавши показання
свідків, дослідивши письмові докази по
справі, прийшов до висновку, що позов
підлягає задоволенню з слідуючих
підстав.

Судом встановлено, що спірним
спадковим майном, яке належало на праві
приватної власності ОСОБА_5, є квартира
АДРЕСА_1. При житті ОСОБА_5 13.02.2006 р.
заповів належну йому на праві
власності квартиру ОСОБА_1, яка є його
рідною донькою. ОСОБА_5 помер
ІНФОРМАЦІЯ_2 Після смерті ОСОБА_5 до
Дванадцятої Київської державної
нотаріальної контори звернулася із
заявою про прийняття спадщини та
видачу свідоцтва про право на спадщину
за законом дружина покійного ОСОБА_3
Постановою державного нотаріуса
Дванадцятої Київської державної
нотаріальної контори від 3.09.2013 р.
ОСОБА_3 було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
законом на квартиру після смерті її
чоловіка ОСОБА_5 в зв'язку з відсутністю
державної реєстрації
правовстановлюючого документа, а саме
дублікату свідоцтва про право
власності на квартиру. Після чого
ОСОБА_3 звернулася з позовом до
Святошинського райсуду м. Києа про
визнання права власності на спадкове
майно і рішенням суду від 29.01.2014 р.
визнано за ОСОБА_3 право власності на
квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування
за законом після смерті ОСОБА_5, який
помер ІНФОРМАЦІЯ_2, що належала йому на
праві приватної вланості. 30.01.2014 р. до
Дванадцятої Київської державної
нотаріальної контори звернулася із
заявою ОСОБА_1 про прийняття спадщини
та видачу свідоцтва про право на
спадщину за заповітом на вищевказану
квартиру. Постановою державного
нотаріуса Дванадцятої Київської
державної нотаріальної контори від
30.01.2014 р. ОСОБА_1 було відмовлено у
видачі свідоцтва про право на спадщину
за заповітом після померлого батька
ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, у
зв'язку з пропущеним строком прийняття
спадщини (а.с.7, 9-12, 39-77).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування
здійснюється за заповітом або за
законом.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за
законом одержують право на спадкування
почергово. Кожна наступна черга
спадкоємців за законом одержує право
на спадкування у разі відсутності
спадкоємців попередньої черги,
усунення їх від права на спадкування,
неприйняття ними спадщини або відмови
від її прийняття, крім випадків,
встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно ст. 1223 ЦК України право на
спадкування мають особи, визначені у
заповіті.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець
за законом чи за заповітом має право
прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого ст.1270 цього Кодексу, він
не заявив про відмову від неї.
Незалежно від часу прийняття спадщини
вона належить спадкоємцеві з часу
відкриття спадщини.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини.

Згідно ст.1272 ЦК України якщо
спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
прийняв її. За позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Суд прийшов до висновку, що знайшло
своє підтвердження в судовому
засіданні обґрунтування подавача
позоу про правомірність позовних вимог
про визначення ОСОБА_1 додаткового
строку для прийняття нею спадщини в
порядку спадкоємства за заповітом, бо
ОСОБА_1 не проживала разом з
спадкодавцем ОСОБА_5, який є її рідним
батьком, проживала і проживає в
АДРЕСА_2, а станом на дату смерті
спадкодавця ОСОБА_5 перебувала на
роботі за кордоном в Італії, де
проживає і її мати, а саме, перед смертю
батька виїхавши з України в березні 2011
р. та повернувшись в Україну в серпні 2012
р., що підтверджується дослідженою
судом копією закордонного паспорту
ОСОБА_1 та оглянутим його оригіналом, а
також копією контракту ОСОБА_1 на
роботу в Італії (а.с.14, 15, 79-83).

Як пояснила ОСОБА_1 в судовому
засіданні, дозвіл на проживання в
Італії вона отримала 27.01.2011 р.

Отже, коли ОСОБА_1 на законних підставах
працювала в Італії, де проживала і її
мати ОСОБА_8, у неї були поважні причини
пропуску строку для прийняття спадщини
за законом після смерті батька ОСОБА_5

ОСОБА_1 пояснила в судовому засіданні,
що від спадщини вона не відмовлялась
після смерті батька, про смерть батька
дізналась лише в січні 2014 р. від тітки
ОСОБА_7, якій в свою чергу стало відомо
про цей факт у той же період часу від
сусідів по будинку, де знаходиться
квартира покійного ОСОБА_5 та
відповідача по справі ОСОБА_3

Факт поважності пропуску строку для
прийняття спадщини підтвердили в
судовому засіданні свідки ОСОБА_7,
ОСОБА_9

Так, свідок ОСОБА_7 суду показала, що
ОСОБА_1, яка є її рідною племінницею, не
знала про смерть ОСОБА_5, бо ніхто з
рідних останнього не знав про цей факт,
т.я. відповідач ОСОБА_3, яка являлась
дружиною ОСОБА_5, нікому про це по лінії
рідних ОСОБА_5 не повідомляла з
корисливих мотивів. Вона дізналась про
смерть ОСОБА_5 в січні 2014 р. випадково
від сусідів покійного на вулиці, після
чого прийняла заходів, щоб повідомити
про це доньку покійного ОСОБА_1
Відповідач ворожо відносилась до
взаємовідносин ОСОБА_5 з своєю донькою
ОСОБА_1 та чинила перешкоди для їх
спілкування при житті ОСОБА_5, нікого не
пускаючи до квартири, де вони жили, та
не запрошуючи до телефону чоловіка,
коли йому телефонували йому додому.

Свідок ОСОБА_9 суду показала, що ОСОБА_1,
яка є її рідною сестрою по лінії матері,
не знала про смерть ОСОБА_5, бо ніхто з
рідних останнього не знав про цей факт,
т.я. відповідач ОСОБА_3, яка являлась
дружиною ОСОБА_5, нікому про це по лінії
рідних ОСОБА_5 не повідомляла з
корисливих мотивів. Вона дізналась про
смерть ОСОБА_5 в січні 2014 р. від ОСОБА_7, а
остання-випадково від сусідів
покійного на вулиці, після чого
прийняла заходи, щоб повідомити про це
рідну сестру ОСОБА_1

Суд критично оцінює показання свідків
ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13,
заявлених з боку відповідача по справі,
бо вказаним особам невідомо про
причини пропуску строку прийняття
спадщини позивачем по справі ОСОБА_1, а
конкретних взаємовідносин ОСОБА_5 та
його доньки ОСОБА_1 вони не знають, бо не
були цьому очевидцями, і вказані
показання свідків не впливають на
предмет спору по суті.

Наявність рішення Святошинського
райсуду м. Києва від 29.01.2014 р. по
цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до
Київської міської ради, треті особи:
Реєстраційна служба Головного
управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1
про визнання за ОСОБА_3 права власності
на квартиру АДРЕСА_1 в порядку
спадкування за законом після смерті
ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2, не є
підставою для відмови у задоволенні
позову ОСОБА_1

З тексту цього судового рішення
вбачається те, що інші спадкоємці, крім
ОСОБА_3, до нотаріуса не звертались в
шестимісячний строк з заявою про
прийняття спадщини, а отже і не було
законних підстав не задовольняти
позовні вимоги ОСОБА_3 (а.с.114-116).

Між тим, ОСОБА_1 з заявою до Дванадцятої
Київської державної нотаріальної
контори про приянття спадщини та
видачу свідоцтва про право на спадщину
за заповітом на квартиру звернулась
30.01.2014 р., але постановою державного
нотаріуса їй було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом після померлого батька
ОСОБА_5 (а.с.76, 77).

Як пояснила в судовому засіданні
відповідач ОСОБА_3, вона дійсно не
повідомляла родичів ОСОБА_5 про його
смерть, не маючи їхні координати,
номери телефонів і тому похоронила
чоловіка також без їх участі.

Таким чином, є всі законні підстави для
задоволення позовних вимог. Додатковий
строк для прийняття спадщини ОСОБА_1
суд встановлює в два місяця, враховуючи
дійсні обставини спірних
правовідносин.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст.1217, 1223, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.ст.
10, 60, 212, 214, 215 ЦПК України, суд

в и р і
ш и в:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в
два місяця для прийняття спадщини за
заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2
її батька ОСОБА_5.

Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду м. Києва через
районний суд шляхом подачі апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Суддя