№ пр. 2/646/2191/2014
У х в а л а

"03" листопада 2014 р.

м. Харків

Суддя Червонозаводського районного
суду м. Харкова Васильєва О.О.,
розглянувши позовну заяву і додані до
неї документи Публічного акціонерного
товариства "Райффайзен банк Аваль" до
ОСОБА_1, третя особа: До ОСОБА_2 про
визнання правочинів недійсними та
витребування майна з чужого
незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з
позовом до ОСОБА_1, третя особа: До
ОСОБА_2, у якому просить суд визнати
недійсним договір купівлі-продажу від
30.08.2011 р., що укладений між ліквідатором
ФОП До ОСОБА_2 - ОСОБА_3 та ОСОБА_1,
посвідчений ПН ХМНО ОСОБА_4 та
зареєстрований у реєстрі під №2244;
витребувати у відповідача нерухоме
майно - нежитлові приміщення 1-го
поверху №1-14, 16-19, 1, 2. 3. 4 в літ "Г-2",
загальною площею 208,5 кв. м., що
знаходяться за адресою: м. Харків, вул.
Університетська, б.33.

Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа
має право в порядку, встановленому
цим Кодексом, звернутися до суду за
своїх порушених, невизнаних або
оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 119 ЦПК України встановлені
вимоги щодо форми і змісту позовної
заяви.

Так, частиною 2 вказаної статті
передбачено, що позовна заява повинна
містити: 1) найменування суду, до якого
подається заява; 2) ім'я (найменування)
позивача і відповідача, а також ім'я
представника позивача, якщо позовна
заява подається представником, їх
місце проживання (перебування) або
місцезнаходження, поштовий індекс,
номери засобів зв'язку, якщо такі
відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну
позову щодо вимог майнового характеру;
5) виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення
доказів, що підтверджують кожну
обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування; 7) перелік
документів, що додаються до заяви.

Згідно до п.15 Постанови Пленуму Вищого
спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 17 жовтня № 10 «Про
застосування судами законодавства про
судові витрати у цивільних справах»:
пунктами 1 і 2 частини першої статті 80
ЦПК передбачено визначення ціни позову
у позовах про стягнення грошових
коштів та про визнання права власності
на майно або витребування майна.
Відповідні позовні заяви мають
майновий характер, і розмір ставок
судового збору за їх подання
визначається згідно з підпунктом 1
пункту 1 частини другої статті 4 Закону
№ 3674-VI. До позовних заяв немайнового
характеру відносяться вимоги, які не
підлягають вартісній оцінці
(наприклад, якщо позовну заяву про
визнання договору (правочину)
недійсним подано без вимоги
застосування наслідків, передбачених
статтею 216 ЦК). За подання до суду таких
заяв сплачується судовий збір згідно з
підпунктом 2 пункту 1 частини другої
статті 4 Закону № 3674-VI.

Відповідно до п. 16 вищезазначеної
Постанови, розмір судового збору за
подання позовної заяви про визнання
права власності на майно або його
витребування (у тому числі з
урахуванням положень, передбачених
частиною п’ятою статті 216, статтею 1212
ЦК тощо) визначається з урахуванням
вартості спірного майна, тобто як зі
спору майнового характеру. При цьому
суд не повинен визначати вартість
майна за відповідними вимогами,
оскільки за змістом статті 80, пункту 4
частини другої статті 119 ЦПК
такий обов’язок покладається на
позивача (у тому числі і в тих випадках,
коли правові наслідки у виді
повернення майна застосовуються за
ініціативою суду, наприклад, при
визнанні договору недійсним згідно з
частиною п’ятою статті 216 ЦК).

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до
позовної заяви додається документ,
що підтверджує сплату судового збору.

Питання судових витрат врегульовано у
главі 8 «Судові витрати» ЦПК України.

Згідно ч. 1, 2 ст. 79 ЦПК України судові
витрати складаються з судового збору
та витрат, пов'язаних з розглядом
справи. Розмір судового збору, порядок
його сплати, повернення і звільнення
від сплати встановлюються законом.

Законом України «Про судовий збір»
передбачено, що цей Закон визначає
правові засади справляння судового
збору, платників, об'єкти та розміри
ставок судового збору, порядок сплати,
звільнення від сплати та повернення
судового збору.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 цього Закону
за подання до суду позовної заяви
майнового характеру ставка судового
збору складає 1 відсоток ціни позову,
але не менше 0,2 розміру мінімальної
заробітної плати та не більше 3
розмірів мінімальної заробітної плати.

У ст. 80 ЦПК України вказано, що ціна
позову у позовах про визнання права
власності на майно або його
витребування визначається вартістю
майна.

Суддею, після одержання позовної заяви
встановлено, що до позову доданий
документ, що підтверджує сплату
судового збору в сумі 243,60 грн. Однак,
ціни позову, як то передбачено ст. 80 ЦПК
України, позивачем визначено не було.

Так, позивачу необхідно визначити ціну
позову, та, у відповідності до цього,
сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
викладених у статтях 119 і 120 цього
Кодексу, або не сплачено судовий
збір, постановляє ухвалу, в якій
зазначаються підстави залишення
заяви без руху, про що повідомляє
позивача і надає йому строк для
усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Враховуючи наведене, позивачу
необхідно визначити ціну позову та
надати до суду документ, що підтверджує
сплату судового збору, у розмірі,
визначеному Законом України «Про
судовий збір».

Судовий збір за подачу вищевказаної
позовної заяви повинен
перераховуватись на рахунок 0011,
одержувач - УДКС у Червонозаводському
районі м. Харкова, код отримувача 37999628,
банк -ГУДКСУ у Харківській області, МФО
851011, код класифікації доходів бюджету
22030001, код суду 02894059.

На підставі викладеного і керуючись
ст.ст. 118, 119, 120, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного
товариства "Райффайзен банк Аваль" до
ОСОБА_1, третя особа: До ОСОБА_2 про
визнання правочинів недійсними та
витребування майна з чужого
незаконного володіння – залишити без
руху.

Повідомити позивача про необхідність
виправити недоліки, вказані в
мотивувальній частині ухвали.

Надати позивачу строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п’яти днів з дня утримання позивачем
ухвали.

Роз’яснити, що в разі
невиконання вимог ст.119, ст.120 ЦПК
України, позовна заява буде вважатися
неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала в частині сплати судових витрат
може бути оскаржена до апеляційного
суду Харківської області через
районний суд шляхом подання у 5 денний
строк з дня отримання копії ухвали
апеляційної скарги, в іншій частині -
оскарженню не підлягає.

Суддя
Васильєва
О.О.