Справа № 357/1120/14-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2014 року Білоцерківський
міськрайонний суд Київської області у
складі:

головуючого судді - Дмитренко А. М.
,

при секретарі - Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому
засіданні в місті Білій Церкві залі
суду № 1 справу за заявою ОСОБА_1,
заінтересована особа: ОСОБА_2, про
встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулася до суду з
вказаною заявою мотивуючи тим, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її батько
ОСОБА_3, а ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла її
мати ОСОБА_4, після смерті батьків
відкрилася спадщина на квартиру
АДРЕСА_1, в установлений шестимісячний
строк вона подала заяву про відмову від
спадщини до нотаріальної контори, а її
сестра ОСОБА_2 подала заяву про
прийняття спадщини, але нотаріус не
може прийняти до уваги її заяву,
оскільки із наданих документів не
вбачається, що вона є дочкою
спадкодавців. А тому заявниця просить
суд встановити факт, що вона є дочкою
ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, та
ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

В судовому засіданні заявниця, її
представник подану заяву повністю
підтримали.

Заінтересована особа ОСОБА_2 до суду не
з'явилася, про час розгляду справи
повідомлена належним чином, надала
заяву щодо розгляду справи без її
участі, в якій вказала на те, що проти
задоволення заяви не заперечує.

Заслухавши пояснення заявниці, покази
свідків, оглянувши матеріали справи,
суд приходить до висновку, що заява
підлягає до задоволення з наступних
підстав.

Так, по справі встановлено, що
ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3, а
ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_4, після
смерті яких відкрилася спадщина на
належне спадкодавцям майно, що
стверджується копіями свідоцтв про їх
смерть.

Як вбачається з копії спадкової справи
№ 110/2011, після смерті ОСОБА_3 спадщину
прийняли ОСОБА_2 шляхом подання 10.02.2011
року до Першої Білоцерківської міської
державної нотаріальної контори заяви
про прийняття спадщини; також спадщину
прийняла його дружина ОСОБА_4, оскільки
вона постійно проживала зі
спадкодавцем і була зареєстрована
разом з ним по АДРЕСА_1.

Заявниця ОСОБА_1 подала 10.02.2011 року до
нотаріальної контори заяву про відмову
від спадщини після смерті ОСОБА_3

З матеріалів спадкової справи № 111/2011
після смерті ОСОБА_4 вбачається, що
заяву про прийняття спадщини 10.02.2011
року до нотаріальної контори подала
ОСОБА_2, а заявниця ОСОБА_1 подала заяву
про відмову від спадщини.

В роз'ясненні по спадщині, яке було
надано державним нотаріусом Першої
Білоцерківської міської державної
нотаріальної контори Вишняк О.А. 24.01.2014
року за № 208/02-14 вказано на те, що в
зв'язку з розбіжностями у написанні
прізвища заявниці згідно паспорта та
свідоцтва про народження, заява ОСОБА_1
про відмову від спадщини не може бути
прийнята до встановлення судом факту
родинних відносин між нею та
спадкодавцями.

Той факт, що спадкодавці ОСОБА_3 та
ОСОБА_4 були батьками заявниці
підтверджується наступними доказами.

Так, згідно свідоцтва про народження
ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 року народження її
батьками значаться: ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

В тимчасовій посвідці на постійне
проживання на ім'я ОСОБА_1 вказано дату
її народження - ІНФОРМАЦІЯ_3 року,
адресу: АДРЕСА_1, вказано, що вона є
громадянкою Венесуели, що слідує з
копії цієї посвідки.

В свідоцтві про шлюб, яке оформлено
управлінням внутрішніх справ штату
Варгас Боліварианської Республіки
Венесуела, вказано відомості про
реєстрацію шлюбу 07.12.1984 року між ОСОБА_5
та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 р.н., уродженкою
м.Білої Церкви Київської області
України, переклад документу з
іспанської мови виконано перекладачем
ОСОБА_6, справжність підпису якої
засвідчено приватним нотаріусом
Київського міського нотаріального
округу ОСОБА_7

В закордонному паспорті на ім'я ОСОБА_1,
копія якого є в матеріалах справи, на
арк. 13 вказано відомості про реєстрацію
ОСОБА_1 з 21.10.2004 року за місцем
проживання матері ОСОБА_4 по АДРЕСА_1.

Згідно довідки Комунального
підприємства Білоцерківської міської
ради ЖЕК № 1 від 08.02.2014 року № 512 та
виписки з домової книги по кв..АДРЕСА_1,
ОСОБА_1 зареєстрована за вказаною
адресою з 21.10.2004 року, за цією адресою
були зареєстровані ОСОБА_3 з 11.01.1986 року
по 14.10.2010 року; ОСОБА_4 з 11.01.1986 року по
14.02.2010 року.

З показів свідка ОСОБА_8, яка є сусідкою
заявниці, слідує, що вона знає сім'ю
заявниці з 1979 року, десь в 1980 році
заявниця виїхала на проживання до
Венесуели, в 2004 році повернулася і
проживає по АДРЕСА_1, її батьки-це
ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які померли.

Аналогічні покази дала свідок
ОСОБА_9-однокласниця заявниці по
справі.

Таким чином, дослідженими в судовому
засіданні доказами стверджується той
факт, що померлі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були
батьками заявниці по справі ОСОБА_1

Згідно п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України суд
розглядає справи про встановлення
факту родинних відносин між фізичними
особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 31.03.1995 року
№ 5 "Про судову практику в справах про
встановлення фактів, що мають юридичне
значення" суд вправі розглядати справи
про встановлення родинних відносин,
коли цей факт безпосередньо породжує
юридичні наслідки, наприклад, якщо
підтвердження такого факту необхідне
заявникові для одержання в органах, що
вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва
про право на спадщину, для оформлення
права на пенсію в зв'язку з втратою
годувальника та ін.

За ст. 1217 ЦК України спадкування
здійснюється за заповітом або за
законом.

У разі відсутності заповіту, визнання
його недійсним, неприйняття спадщини
або відмови від її прийняття
спадкоємцями за заповітом, а також у
разі неохоплення заповітом усієї
спадщини право на спадкування за
законом одержують особи, визначені у
статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день
відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

За ст.1268 ЦК України спадкоємець за
заповітом чи за законом має право
прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з
умовою чи із застереженням.

Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким, що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, він не заявив про відмову від
неї.

Згідно зі ст.1269 ЦК України, спадкоємець,
який бажає прийняти спадщину, але на
час відкриття спадщини не проживав
постійно із спадкодавцем, має подати до
нотаріальної контори заяву про
прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття
спадщини встановлюється строк у шість
місяців, який починається з часу
відкриття спадщини.

Згідно приписів ч.1 ст.1273 ЦК України
спадкоємець за заповітом або за
законом може відмовитися від прийняття
спадщини протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу. Заява про відмову від
прийняття спадщини подається до
нотаріальної контори за місцем
відкриття спадщини.

Як встановлено судом і вказано вище,
після смерті обох спадкодавців
заявниця подала заяву про відмову від
спадщини у встановлений законом строк,
але цю заяву нотаріус не може прийняти
до уваги.

Таким чином, встановлення факту
родинних відносин необхідне заявниці
для оформлення її відмови від спадщини
після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4, тобто,
цей факт безпосередньо породжує
юридичні наслідки, оскільки в цьому
випадку свої спадкові права реалізує
інший спадкоємець.

А тому враховуючи все наведене суд
вважає за можливе встановити той факт,
що заявниця є дочкою ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 року, та ОСОБА_4, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Керуючись ст.ст. 1217, 1261, 1268, 1269, 1270, 1273 ЦК
України, ст.ст. 10,60,88, 209, 212-215, 256-259 ЦПК
України, суд-

В И Р І Ш И В :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3
є дочкою ОСОБА_3, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 року, та ОСОБА_4, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення може бути оскаржене до
апеляційного суду Київської області
через Білоцерківський міськрайонний
суд протягом десяти днів з дня
проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя А. М. Дмитренко