Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" жовтня 2014 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до ст.1 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Разом з тим, за нормою ст.66 Закону України „Про нотаріат" на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, державним нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину. Видача свідоцтва провадиться у строки, встановлені цивільним законодавством України.

За нормою частини другої ст.67 Закону України „Про нотаріат" спадкоємці, які пропустили строк для прийняття спадщини, можуть бути за згодою всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину, включені до свідоцтва про право на спадщину як такі, що прийняли спадщину. Така згода спадкоємців повинна бути викладена у письмовій формі і подана державній нотаріальній конторі до видачі свідоцтва про право на спадщину.

За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право спадщини вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають.

Форма і зміст позовної заяви визначена в статі 119 Цивільного процесуального кодексу України, як передбачено нормою даної статті, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.1 ст.120 Цивільного процесуального кодексу України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Разом з тим, позивачами не надано копій позовної заяви та доданих до позовної заяви документів для вручення відповідачу та третім особам, що унеможливлює вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Враховуючи, що предметом даного спору є визнання права власності на 27/100 частини квартири АДРЕСА_1, що зумовлює визначення у позовній заяві ціни позову, виходячи з дійсною вартості частини нерухомого майна, на яке претендує позивач, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого, висновком спеціаліста-оцінювача.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати (243,60 грн.) та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (3654,00 грн.).

При зверненні з позовом до суду, позивачем не надано доказів сплати судового збору, виходячи з дійсної вартості частини об'єкту нерухомого майна, з урахуванням положень ст.4 Закону України «Про судовий збір», факт відсутності платіжних документів про сплату судового збору підтверджуються Актом №171 від 20 жовтня 2014 року, який складено працівниками канцелярії Дніпровського районного суду міста Києва, що під час розкриття конверту надісланого від ОСОБА_1 відсутні квитанції про сплату судового збору.

Звертаю увагу, що при зверненні з позовом до Дніпровського районного суду міста Києва судовий збір сплачується за наступними реквізитами: рахунок №0005, МФО №820019, відкритий в ГУ ДКСУ в м. Києва, отримувач УДКСУ у Дніпровському районі м. Києва.

Як роз'яснено у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

Відповідно до вимог пункту 6 ч.2 ст.119 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, серед іншого, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Звертаючись з позовом до суду, позивачем не долучено до матеріалів позовної заяви постанову державного нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно, як і не долучено докази про наявність заведеної спадкової справи відносно майна спадкодавця, чиє майно безпосередньо має намір успадкувати позивач, докази звернення позивача до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, серед іншого Витяги із Спадкового реєстру, як це передбачено Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595.

Звертаю увагу позивача, що до позовної заяви долучено неякісно виготовлені ксерокопії документів, що унеможливлює з'ясувати обсяг наданих позивачем документів, які зазначені у додатку до позову.

За нормами ст.121 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено наслідки подання позовної заяви, що не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України, в тому числі, якщо не сплачено судовий збір.

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_2, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Турчак Світлана Миколаївна про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху, про що повідомити позивачу та надати йому строк для виправлення вказаних недоліків до 31 жовтня 2014 року, який не може перевищувати 5 (п'яти) днів з дня отримання ухвали суду.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: