ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження №
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" жовтня 2014 р. суддя Дарницького
районного суду міста Києва Дубас В.А.,
розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до
ОСОБА_3 про визнання майна спільною
сумісною власністю та визнання права
власності на 1/2 частину сумісного
майна, набутого під час шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про
визнання майна спільною сумісною
власністю та визнання права власності
на 1/2 частину сумісного майна, набутого
під час шлюбу.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд
приходить до висновку, що заява подана
з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Так, згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору.
Відповідно до ст.4 Закону України «Про
судовий збір» розмір ставки судового
збору із позовних заяв майнового
характеру становить 1 відсоток ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати.

Встановлено, що позивачем сплачено
судовий збір лише у сумі 2666 грн. 50 коп.,
хоча предметом позову є визнання права
власності на незавершений
будівництвом житловий будинок та на
земельну ділянку, що знаходяться за
адресою: АДРЕСА_1.

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК
України ціна позову визначається у
позовах про визнання права власності
на майно або його витребування -
вартістю майна. Відповідно до положень
частини другої зазначеної статті, якщо
визначена позивачем ціна позову
вочевидь не відповідає дійсній
вартості спірного майна або на момент
пред'явлення позову встановити точну
його ціну неможливо, розмір судового
збору попередньо визначає суд з
наступним стягненням недоплаченого
або з поверненням переплаченого
судового збору відповідно до ціни
позову, встановленої судом при
вирішенні справи.

Враховуючи викладене та те, що зміст
позовних вимог стосується визнання
права власності на будинок та на
земельну ділянку, які знаходяться в
місті Києві, суд приходить до висновку
про необхідність визначення розміру
судового збору за максимальною ставкою
у 3 мінімальні заробітні плати, що
станом на день пред'явлення позову
складає 3654 грн. 00 коп. з урахуванням
суми судового збору сплаченого
позивачем.

Крім того, позивачем не не надано до
суду належних та допустимих доказів, що
підтверджують існування згаданого
незавершеного будівництвом житлового
будинку.

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статті 119 ЦПК України, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду
у встановлений строк виконає вимоги,
визначені статтею 119 ЦПК України,
позовна заява вважається поданою в
день її первісного подання до суду.
Інакше заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що
провадження у справі неможливо
відкрити до усунення вказаних
недоліків, а тому заяву слід залишити
без руху, а позивачу надати строк для їх
усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про
визнання майна спільною сумісною
власністю та визнання права власності
на 1/2 частину сумісного майна, набутого
під час шлюбу - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків,
який не може перевищувати п'яти днів з
дня отримання ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені
вимоги не будуть виконані заява буде
вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ
В.А. ДУБАС