УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2014 року

м. Ужгород

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду Закарпатської
області Фазикош О.В., розглянувши заяву
Дочірнього житлово-побутового
підприємства ЗАТ «УМЗ» до ОСОБА_1 про
видачу судового наказу про стягнення
заборгованості по оплаті
житлово-комунальних послуг за період з
2008 р. по 2014 р. у сумі 9281,95 грн. та судовий
збір в розмірі 121 грн.,-

встановив:

В.о. директора ДЖПП ЗАТ «УМЗ»
- ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського
міськрайонного суду з заявою про
видачу судового наказу про стягнення з
ОСОБА_1 заборгованості по оплаті
житлово-комунальних послуг за період з
2008 р. по 2014 р. у сумі 9281,95 грн. та судовий
збір в розмірі 121 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 ЦПК України у
заяві про видачу судового наказу має
бути зазначено: найменування суду, в
який подається заява; ім'я
(найменування) заявника та боржника, а
також ім'я (найменування) представника
заявника, якщо заява подається
представником, їхнє місце проживання
або місцезнаходження; вимоги заявника
і обставини, на яких вони ґрунтуються;
перелік документів, що додаються до
заяви.

Відповідно до ч. 6 ст.98 ЦПК України до
неналежно оформленої заяви
застосовуються положення статті 121
цього Кодексу.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків.

Відповідно до пунктів 3, 5, 6 ч.2 ст.119 ЦПК
України позовна заява повинна містити:
зміст позовних вимог; виклад обставин,
якими позивач обґрунтовує свої вимоги;
зазначення доказів, що підтверджують
кожну обставину, наявність підстав для
звільнення від доказування.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 40 ЦПК України
представником у суді може бути адвокат
або інша особа, яка досягла
вісімнадцяти років, має цивільну
процесуальну дієздатність і належно
посвідчені повноваження на здійснення
представництва у суді, за винятком
осіб, визначених у ст. 41 ЦПК України.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 42 ЦПК України
повноваження представників сторін та
інших осіб, які беруть участь у справі,
мають бути посвідчені довіреністю
фізичної особи, довіреності юридичної
особи або документами, що посвідчують
службове становище і повноваження її
керівника.

Зокрема ч. 8 ст. 119 ЦПК України,
встановлено, що якщо позовна заява
подається представником позивача, до
позовної заяви додається довіреність
чи інший документ, що підтверджує його
повноваження.

Разом з тим до матеріалів позовної
заяви не додано жодних відомостей на
підтвердження повноважень ОСОБА_2, що
позбавляє можливості встановити
правове становище даної особи в ДЖПП
ЗАТ «УМЗ», та чи має право дана особа
звертатися до суду як представник
даної установи. Оскільки, подана до
суду заява підписана В.о. директора
ДЖПП ЗАТ «УМЗ» - ОСОБА_2, натомість не
містить відбиток печатки підприємства,
установи та організації, яка її видає,
як це передбачено законодавством
України. Також наявні в справі
матеріали належним чином не завірені,
що суперечить нормам законодавства
України.

Наказом Державного комітету України з
питань технічного регулювання та
споживчої політики № 55 від 07.04.2003 року
затверджено Національний стандарт
України „Вимоги до оформлювання
документів" ДСТУ 4163-2003. Пунктами 1.1, 5.26,
5.27 Стандарту визначено, що при видачі
копії документів, які виходять від
підприємств, установ та організацій
усіх форм власності, робиться відмітка
про засвідчення копії, яка складається
зі слів: „Згідно з оригіналом, назва
посади, особистий підпис особи, яка
засвідчує копію, її ініціали, прізвище,
дата засвідчення копії".

Використання факсимільного підпису
при засвідченні копій документів не
допускається. Підпис посадової особи,
яка засвідчує копію документа
засвідчується відбитком печатки
підприємства, установи та організації,
яка її видає.

Окрім цього, згідно ч. 1 ст. 120 ЦПК
України передбачено, що позивач
повинен додати до позовної заяви її
копії та копії всіх документів, що
додаються до неї, відповідно до
кількості відповідачів і третіх осіб.
Натомість при перегляді матеріалів
доданих до судового наказу не було
виявлено пакет документів для сторони
по справі.

Також, слід зазначити, що в додатках до
заяви міститься таблиця розрахунку,
однак з такої неможливо встановити
коли саме у боржника виникла
заборгованість тобто - дата, місяць.
Крім того, згідно таблиці розрахунку
заборгованість складає 9592,20 грн., а
згідно прохальної частини заяви про
видачу судового наказу 9281,95 грн., а отже
в даному випадку заявнику слід надати
уточнення з даного приводу.

Дослідивши матеріали справи приходжу
до переконання, що без зазначення
наведених вище обставин, вирішити
питання про відкриття провадження у
справі неможливо, вважаю за необхідне
позовну заяву залишити без руху та
надати позивачу строк для усунення
недоліків позовної заяви з врахуванням
вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, викладених у
статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не
сплачено судовий збір, постановляє
ухвалу, в якій зазначаються підстави
залишення заяви без руху, про що
повідомляє позивача і надає йому строк
для усунення недоліків, який не може
перевищувати п'яти днів з дня отримання
позивачем ухвали.

Роз’яснити, що в разі усунення
недоліків у зазначений строк заява
вважається поданою в день первісного
її подання до суду. Інакше позовна
заява вважається неподаною і
повертається позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст.
19 Закону України "Про
житлово-комунальні послуги"ст.ст. 98, 119,
120, 121, 209-210, 293 ЦПК України,суд, -

ухвалив:

Заяву Дочірнього житлово-побутового
підприємства ЗАТ «УМЗ» до ОСОБА_1 про
видачу судового наказу про стягнення
заборгованості по оплаті
житлово-комунальних послуг за період з
2008 р. по 2014 р. у сумі 9281,95 грн. та судовий
збір в розмірі 121 грн. - залишити без
руху.

Повідомити позивача про необхідність
виправити зазначені недоліки позовної
заяви до 15 жовтня 2014 року, але не більше
п’яти днів з дня отримання копії
ухвали.

Роз’яснити, що інакше позовна заява
буде вважатися неподаною та повернута
позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

ОСОБА_3