Справа № 640/4639/14-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2014 року Київський районний
суд м. Харкова в складі:

головуючого судді
Зуб Г.А.,

за участю секретаря
Левченко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Харкові цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до
Територіальної громади м. Харкова в
особі Харківської міської ради, треті
особи - ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
ОСОБА_6 про визнання права власності в
порядку спадкування та позовом третіх
осіб ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Територіальної
громади м.Харкова в особі Харківської
міської ради, треті особи - ОСОБА_1,
ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання
права власності в порядку спадкування,
-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з
позовом, в якому з просить визнати за
позивачем право власності на ? частину
житлового будинку по АДРЕСА_1 в порядку
спадкування після смерті ОСОБА_7 та
ОСОБА_8 В обґрунтування своїх позовних
вимог посилалась на наступне. Жилий
будинок по АДРЕСА_1 побудований у
період шлюбу батьків позивачки ОСОБА_7
та ОСОБА_8 Після розлучення батьків
позивачки на підставі рішення
Київського районного суду м.Харкова
від 06.09.1968р. право власності на ? частину
було визнано за ОСОБА_8 та рішенням
народного суду Київського району
м.Харкова від 18.08.1969р. було визначено
порядок користування житловим
будинком та земельною ділянкою. ОСОБА_7
помер ІНФОРМАЦІЯ_1, який на час смерті
перебував у шлюбі з ОСОБА_9 Після смерті
батька позивачка та її рідний брат
ОСОБА_10 звернулись до нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини. Спадщину не оформлювали,
оскільки мати позивачки ОСОБА_8
проживала у спірному будинку та
утримувала його, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_2. Після її смерті позивачка
та її брат ОСОБА_10 подали заяву до
нотаріальної контори про прийняття
спадщини та спільно володіли спірним
будинком. Брат позивачки ОСОБА_10 помер
ІНФОРМАЦІЯ_3, а його спадкоємцями є
треті особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 При
оформленні спадщини виникли спірні
питання. Крім того, ОСОБА_9 померла
ІНФОРМАЦІЯ_4 і мала право на частку
спадщини, але заяви про прийняття
спадщини після смерті ОСОБА_7 вона не
подавала.

17.07.2013 року з позовною заявою до суду
звернулись треті особи - ОСОБА_2 та
ОСОБА_3, у якій просять визнати за ними
право власності на ? частину житлового
будинку по АДРЕСА_1 за кожним з них в
порядку спадкування після смерті
ОСОБА_10 В обгрунтування своїх вимог
посилається на наступне. Після смерті
своїх батьків ОСОБА_7 та ОСОБА_8, ОСОБА_10
разом зі своєю сестрою ОСОБА_1 є
спадкоємцями спірного будинку та
подали заяви до нотаріальної контори
про прийняття спадщини та стали
спільно володіти спірним будинком.
ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_3,
спадкоємцями після смерті якого стали
треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які
проживали з ним в спірному будинку та
від спадщини не відмовлялись. На
протязі тривалого часу, ОСОБА_8 та її
діти ОСОБА_10 та ОСОБА_1 добросовісно
володіли будинком і отримали право
власності на частку ОСОБА_9, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_4 і мала право на частку
спадщини, але заяви про прийняття
спадщини після смерті ОСОБА_7 вона не
подавала.

Представники позивача за первісним
позовом ОСОБА_13 та ОСОБА_14 в судове
засідання з`явились, свій позов
підтримали, просили задовольнити,
проти задоволення позову третіх осіб
не заперечували.

Представник відповідача -
Територіальної громади м. Харкова в
особі ХМР в судове засідання не
з'явився, повідомлений належним чином,
надав відзив на позовну заяву та просив
розглядати справу у свою відсутність.

Третя особа - ОСОБА_2 в судове
засідання з'явилась, проти задоволення
позову не заперечувала, свій позов
підтримала, просила задовольнити.

Третя особа - ОСОБА_3 в судове
засідання не з'явився, повідомлений
належним чином, надав заяву про розгляд
справи у свою відсутність.

Треті особи - ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 в
судове засідання не з'явились,
повідомлені належним чином, причину не
явки суду не повідомили, клопотань про
відкладення розгляду справи не
надходило.

Суд, заслухавши пояснення сторін,
дослідивши матеріали справи, прийшов
до наступного.

Судом встановлені наступні факти та
відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України
цивільне судочинство здійснюється на
засадах змагальності сторін. Сторони
та інші особи, які беруть участь у
справі, мають рівні права щодо подання
доказів, їх дослідження та доведення
перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України
кожна сторона зобов`язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень,
крім випадків, встановлених статтею 61
ЦПК України.

Судом встановлено, що житловий
будинок по АДРЕСА_1 належав ОСОБА_7 та
ОСОБА_8

Відповідно до рішення народного суду
Київського району м. Харкова від 02.07.1969
року, за ОСОБА_8 визнано право власності
на ? частину спірного будинку. (а.с.16).

Відповідно до відповіді КП «ХМБТІ» від
04.09.2009 року, право власності на спірний
будинок зареєстровано: за ОСОБА_8 на ?
частину на підставі рішення Київського
районного суду м.Харкова від 02.07.1969 року
та ? частина за ОСОБА_7 на підставі
договору про надання у безстрокове
користування земельної ділянки. (а.с. 81).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та
ОСОБА_10, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є
дітьми ОСОБА_8, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2
та ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.
ОСОБА_2 була дружиною померлого ОСОБА_10,
а ОСОБА_3 є його сином. ОСОБА_9, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_4 була дружиною
померлого ОСОБА_7, який помер
ІНФОРМАЦІЯ_1 і після його смерті з
заявами про прийняття спадщини не
зверталась.

Згідно з роз`ясень Пленуму ВСУ №7 від
04.10.1992р. «Про практику застосування
судами законодавства про право
власності на житловий будинок», право
власності на житловий будинок виникає
з моменту прийняття його в
експлуатацію і реєстрації у виконкомі
місцевої ради.

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про його
смерть. (а.с.45).

Після смерті ОСОБА_7 із заявою про
прийняття спадщини звернулись до 3-ї
ХДНК звернулись ОСОБА_10 та ОСОБА_15, була
заведена спадкова справа №261/1983, яка є
відкритою. (а.с. 62-63).

Згідно ст. 549 ЦК України (в редакції 1963
року) визнається, що спадкоємець
прийняв спадщину: 1) якщо він фактично
вступив в управління або володіння
спадковим майном; 2) якщо він подав
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини. Зазначені в цій
статті дії повинні бути вчинені
протягом шести місяців з дня відкриття
спадщини.

Таким чином, після смерті ОСОБА_7,
ОСОБА_8, ОСОБА_10 та ОСОБА_1 вступили в
управління і користування будинком,
тобто фактично прийняли спадщину.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_8, що
підтверджується свідоцтвом про її
смерть. (а.с.44).

Після смерті ОСОБА_8 було заведено
спадкову справу №844/2009. (а.с. 67-85).

Відповідно до заповіту від 07.07.1993 року,
ОСОБА_8 заповіла належну частину жилого
будинку з відповідною частиною
надвірних будівель своїм дітям ОСОБА_1
та ОСОБА_10 (а.с.71-72).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України
спадкуванням є перехід прав та
обовязків (спадщини) від фізичної
особи, яка померла (спадкодавця) до
інших осіб (спадкоємців).

Згідно з положеннями ст.. 1217 ЦК
України, спадкування здійснюється за
заповітом або за законом.

На підставі ст. 1218 ЦК України до
складу спадщини входять усі права та
обовязки, що належали спадкодавцеві на
момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності зі ст. 1223 ЦК України,
право на спадкування мають особи,
визначені у заповіті.

Згідно вимог ст. 1233-1236 ЦК України
заповіт є особисте розпорядження
фізичної особи на випадок своєї смерті.
Заповідач має право скласти заповіт
щодо усієї спадщини або її частини.

Відповідно до статей 1268-1278 ЦК України,
спадкоємець за заповітом має право
прийняти спадщину, частки кожного
спадкоємця у спадщині є рівними, якщо
спадкодавець у заповіті сам не
розподілив спадщину між ними.
Незалежно від часу прийняття спадщини
вона належить спадкоємцеві з часу
відкриття спадщини.

Позивач за первісним позовом є дочкою
ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.с. 46).

Отже, позовні вимоги ОСОБА_1 є
обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню.

Згідно п.23 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30.05.2008 року
№7 «Про судову практику у справах про
спадкування», свідоцтво про право на
спадщину видається за письмовою заявою
спадкоємців, які прийняли спадщину в
порядку, установленому цивільним
законодавством. За наявності умов для
одержання в нотаріальній конторі
свідоцтва про право на спадщину вимоги
про визнання права на спадщину
судовому розглядові не підлягають. У
разі відмови нотаріуса в оформленні
права на спадщину особа може
звернутися до суду за правилами
позовного провадження.

Судом встановлено, що ОСОБА_10 помер
ІНФОРМАЦІЯ_3, спадкова справа не
заводилась, з заявами про прийняття
спадщини або про відмову від прийняття
спадщини ніхто не звертався, свідоцтво
про право на спадщину не видавалось.
(а.с. 64).

ОСОБА_10 є сином ОСОБА_7 та ОСОБА_8, що
підтверджується свідоцтвом про його
народження. (а.с. 115).

31.12.1970 року ОСОБА_10 уклав шлюб з ОСОБА_2,
що підтверджується свідоцтвом про
одруження. (а.с. 116).

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина
відкривається внаслідок смерті особи
або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1276 ЦК України, якщо
спадкоємець за заповітом або за
законом помер після відкриття спадщини
і не встиг її прийняти, право на
прийняття належної йому частки
спадщини, крім права на прийняття
обов'язкової частки у спадщині,
переходить до його спадкоємців
(спадкова трансмісія).

На підставі ст. 1218 ЦК України до складу
спадщини входять усі права та обовязки,
що належали спадкодавцеві на момент
відкриття спадщини і не припинилися
внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу
чергу право на спадкування за законом
мають діти спадкодавця, у тому числі
зачаті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму
ВСУ від 30.05.2008 року «Про судову практику
у справах про спадкування», справи про
спадкування за законом мають
вирішуватись на основі правил глави 86
ЦК України. Спадкування за законом
здійснюється почергово.

Ст. 328 ЦК України, встановлено, що право
власності набувається на підставах, що
не заборонені законом, зокрема із
правочинів. Право власності вважається
набутим правомірно, якщо інше прямо не
випливає із закону або незаконність
набуття права власності не встановлена
судом.

Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_9
була дружиною померлого ОСОБА_7, який на
день своєї смерті проживав разом з нею.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_9 померла, на момент
смерті була зареєстрована за адресою:
АДРЕСА_2, після її смерті була заведена
спадкова справа № 48/2008.(а.с.86-99).

Як вбачається з матеріалів справи,
позивачі відкрито, безперервно
володіють спірним будинком, ОСОБА_9 не
зверталась до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини, не
проживала за даною адресою на момент
своєї смерті та не претендувала на
спірний будинок.

Оцінюючи зібрані докази по справі
суд знаходить вимоги ОСОБА_2 та ОСОБА_3
законними та обґрунтованими, які
підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 328, 376, 1217-1218, 1220, 1223, 1235,
1276 ЦК України, ст.ст. 10,11,60,169,212-215,218 ЦПК
України, Постановою Пленуму Верховного
Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про
судову практику у справах про
спадкування», суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Територіальної
громади м. Харкова в особі Харківської
міської ради, треті особи - ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про
визнання права власності в порядку
спадкування- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, право власності
на ? частину житлового будинку по
АДРЕСА_1 в порядку спадкування після
смерті ОСОБА_7, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1
та ОСОБА_8, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позов третіх осіб ОСОБА_2, ОСОБА_3 до
Територіальної громади м. Харкова в
особі Харківської міської ради, треті
особи - ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6
про визнання права власності в порядку
спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 право
власності на 1/2 частину житлового
будинку, тобто по ? частині за кожним, по
АДРЕСА_1 в порядку спадкування після
смерті ОСОБА_10, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Харківськоїобласті, через
Київський районний суд м. Харкова
шляхом подачі апеляційної скарги
протягом 10 днів після його
проголошення.

Головуючий -