РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2014 року Київський районний
суд м. Харкова в складі:

головуючого судді
Зуб Г.А.,

за участю секретаря
Левченко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Харкові цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 в своїх
інтересах та в інтересах недієздатного
ОСОБА_2 до Харківської міської ради,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, Харківської міської
ради, третя особа- Одинадцята
Харківська державна нотаріальна
контора про встановлення юридичного
факту прийняття спадщини, факту
родинних відносин, визнання права
власності в порядку спадкування за
заповітом та на обов'язкову частку у
спадщині, -

ВСТАНОВИВ:

14.07.2014 року позивачка звернулась з
позовом до суду, в якому просить
встановити факт перебування у шлюбі
ОСОБА_5, 1931 р.н. та ОСОБА_6, 1930 р.н., який
зареєстровано в РАГСІ Бєлгородського
району, Бєлгородської області 09.01.1962
року по час їх смерті, визнати за
позивачем право власності на 3/8 частин
квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування
за заповітом після смерті ОСОБА_5,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 та визнати за
ОСОБА_2, 1962 р.н. право власності на 1/6
частину вказаної квартири в порядку
спадкування за законом після смерті
батька ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_8
та на 1/8 частину як на обов'язкову
частку у спадщині після смерті матері
ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_7.

В обґрунтування своїх позовних вимог
посилається на те, ІНФОРМАЦІЯ_7 померла
рідна бабуся позивачки ОСОБА_5, яка на
день смерті постійно проживала за
місцем реєстрації у АДРЕСА_1. Вказана
квартира належала на праві спільної
сумісної власності померлій ОСОБА_5 та
членам її сім'ї ОСОБА_6 та їх сину ОСОБА_2
ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_8. Спадкоємцями
після його смерті залишились його
дружина ОСОБА_5, та їх діти - ОСОБА_3 та
ОСОБА_2 Спадщина складалась з 1/3 частини
вказаної квартири, яку фактично
прийняли ОСОБА_5 та ОСОБА_2, їх частки
почали складати по ? частини квартири.
14.05.2005 року ОСОБА_5 зробила заповіт на
ім'я ОСОБА_4 та ОСОБА_1 по ? частині
кожній. Незалежно від умов заповіту,
ОСОБА_2 має право на обов'язкову частку
як особа непрацездатна, інвалід другої
групи. Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4
відмовилися від спадщини. Враховуючи,
що ОСОБА_4 відмовилась від спадщини, то
спадщина повинна перейти у власність
за заповітом позивачці та по праву на
обов'язкову частку у спадщині- ОСОБА_2.
Але позивачу було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом, оскільки відсутнє свідоцтво
про шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та
відновити даний документ неможливо.
Тому, позивачка звернулась з вище
вказаним позовом до суду.

Позивачка в судове засідання не
з'явилась, повідомлена належним чином,
надала до суду заяву про розгляд справи
у свою відсутність, позов підтримала
повністю, просила задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове
засідання не з'явились, надали до суду
заяву про розгляд справи у свою
відсутність, позов визнали повністю.

Представник відповідача - Харківська
міська рада, в судове засідання не
з'явився, повідомлений належним чином
про день, час та місце слухання справи,
причину не явки суду не повідомив.

Представник третьої особи - 11 ХДНК в
судове засідання не з'явився,
повідомлений належним чином, надав до
суду заяву про розгляд справи у свою
відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи,
приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд
розглядає цивільні справи не інакше
як за зверненням фізичних чи юридичних
осіб в межах заявлених ними вимог і на
підставі доказів сторін та інших осіб,
які беруть участь у справі.

Згідно ст. 60 ЦПК України кожна
сторона зобов'язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.

У відповідності з ч.1, п. 5 ч. 2 ст.234 ч. 2
ст.256 ЦПК України, у судовому порядку
можуть бути встановлені факти, від яких
залежить виникнення, зміна або
припинення особистих чи майнових прав
фізичних осіб, якщо законом
невизначено іншого порядку їх
встановлення.

Позовні вимоги у частині встановлення
юридичного факту перебування у шлюбі
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 по час їх смерті
задоволенню не підлягають з тих
підстав, що встановлення даного факту
за померлими особами не відповідає
чинному законодавству України, а сам
факт перебування у шлюбі ОСОБА_5 та
ОСОБА_6 у суду не викликає сумнівів,
оскільки в паспорті ОСОБА_5 є відмітка
про укладення цього шлюбу 09.01.1962 року,
який зареєстрований РАЦС
Бєлгородського району Бєлгородської
області. (а.с. 19).

Згідно свідоцтва про право власності
від 22.09.1995 року, квартира АДРЕСА_1
належала на праві спільної сумісної
власності померлим ОСОБА_5, ОСОБА_6, та
ОСОБА_2 (а.с. 21,22).

Відповідно до свідоцтва про смерть
серії НОМЕР_1, ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_8.
(а.с.8).

Отже, спадкоємцями після смерті
ОСОБА_6 були його дружина ОСОБА_5 та
діти ОСОБА_3 та ОСОБА_2.(а.с. 11, 17,20,23).

Відповідно до ст. 548 ЦК України (в
редакції 1963 року) для придбання
спадщини необхідно, щоб спадкоємець її
прийняв…Прийнята спадщина визнається
належною спадкоємцеві з моменту
відкриття спадщини.

Згідно ст. 549 ЦК України (в редакції 1963
року) визнається, що спадкоємець
прийняв спадщину: 1) якщо він фактично
вступив в управління або володіння
спадковим майном; 2) якщо він подав
державній нотаріальній конторі за
місцем відкриття спадщини заяву про
прийняття спадщини. Зазначені в цій
статті дії повинні бути вчинені
протягом шести місяців з дня відкриття
спадщини.

Відповідно до довідки КП
«Жилкомсервіс» від 29.05.2014 року №9438/2/0705,
на момент смерті ОСОБА_6 в спірній
квартирі були зареєстровані: ОСОБА_5,
ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.9).

Таким чином, після смерті ОСОБА_6,
ОСОБА_5 та ОСОБА_2 вступили в управління
і користування квартирою, тобто
фактично прийняли спадщину.

14.04.2005 року, ОСОБА_5 склала заповіт,
посвідчений ПН ХМНО ОСОБА_8 за реєстр. №
1539, відповідно до якого вона заповіла
все рухоме та нерухоме майно по ?
частині ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с.14).

Відповідно до свідоцтва про смерть
серії НОМЕР_2, ОСОБА_5 померла
ІНФОРМАЦІЯ_7. (а.с.16).

У відповідності зі ст. 1223 ЦК України,
право на спадкування мають особи,
визначені у заповіті.

Згідно вимог ст. 1233-1236 ЦК України
заповіт є особисте розпорядження
фізичної особи на випадок своєї смерті.
Заповідач має право скласти заповіт
щодо усієї спадщини або її частини.

Згідно ст. 1217-1218 ЦК України
спадкування здійснюється за
заповітом або за законом. До складу
спадщини входять усі права та
обов'язки, що належали спадкодавцеві
на момент відкриття спадщини і не
припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємцями за заповітом можуть
бути фізичні особи, які є живими на час
відкриття спадщини згідно ст. 1222 ЦК
України.

Судом встановлено, що поділ квартири
або виділ часток між співвласниками
не проводився, а тому вони володіють
правом власності на праві спільної
сумісної власності.

Згідно до ч.1 ст. 1226 ЦК України, частка у
праві спільної сумісної власності
спадкується на загальних підставах.

Відповідно до статей 1268-1278 ЦК України,
спадкоємець за заповітом має право
прийняти спадщину, частки кожного
спадкоємця у спадщині є рівними, якщо
спадкодавець у заповіті сам не
розподілив спадщину між ними.
Незалежно від часу прийняття спадщини
вона належить спадкоємцеві з часу
відкриття спадщини.

Згідно ст. 1296 ЦК України, спадкоємець,
який прийняв спадщину, може одержати
свідоцтво про право на спадщину.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4
відмовились від спадщини.

Таким чином спадкоємцями є позивачка
та ОСОБА_2

Згідно постанови про відмову у
вчиненні нотаріальної дії
Одинадцятої Харківської державної
нотаріальної контори від 05.02.2014 року,
позивачу відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом після ОСОБА_5, оскільки
відсутній документ, що підтверджує
родинні відносини між ОСОБА_6 та ОСОБА_5
(а.с.18).

Згідно ст.321 ЦК України, право
власності є непорушним. Ніхто не може
бути протиправно позбавлений цього
права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до рішення Київського
районного суду м. Харкова від 20.06.2014
року, ОСОБА_2 визнаний недієздатним та
призначено позивача його опікуном.
(а.с.32).

Згідно ч. 1 ст. 1241 ЦК України, малолітні,
неповнолітні, повнолітні
непрацездатні діти спадкодавця,
непрацездатна вдова (вдівець) та
непрацездатні батьки спадкують,
незалежно від змісту заповіту,
половину частки, яка належала б кожному
з них у разі спадкування за законом
(обов'язкова частка).

Отже, розрахунок обов'язкової частки
ОСОБА_2 після смерті матері ОСОБА_5
становить у спадковому майні становить
1/8. Розрахунок частки позивачки
становить також 3/8 частки у спадковому
майні.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна
особа має право звернутися до суду за
захистом свого особистого немайногово
або майнового права та інтересу.

Захист права на обов'язкову частку в
спадщині може здійснюватись шляхом
пред'явлення вимог про визнання права
на обов'язкову частку в спадщині ( ст. 1241
ЦК України). Спадкування обов'язкової
частки в спадщині здійснюється на
підставах встановлених законом, шляхом
прийняття спадщини в порядку,
передбаченому ст. 1268-1269 ЦК України.
Право на обов'язкову частку в спадщині
не залежить від змісту заповіту, отже
рішення суду про визнання недійсним
заповіту в частині, що порушує права
спадкоємця на обов'язкову частку в
спадщині, не вимагається. У разі
відмови нотаріуса видати свідоцтво про
право на обов'язкову частку в спадщині
зазначена відмова може бути оскаржена
до суду в порядку позовного
провадження.

Таким чином, суд приходить до
висновку, що позовна вимога про
визначення обов'язкової частки в
спадщині підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, суд приходить до
висновку про обґрунтованість позовних
вимог позивача,які знайшли своє
повне підтвердження в судовому
засіданні, в зв'язку з чим суд
задовольняє позовні вимоги в частині
вимог визнання права власності за
позивачем на 3/8 частку квартири АДРЕСА_1
в порядку спадкування за заповітом
після смерті ОСОБА_5, яка померла
ІНФОРМАЦІЯ_7 та визнання за ОСОБА_2
право власності на 1/6 частину вище
вказаної квартири в порядку
спадкування за законом після смерті
його батька ОСОБА_6 та на 1/8 частину як
на обов'язкову частку після смерті
ОСОБА_5

Керуючись ст. 41 Конституції України,
ст.ст. 321, 1217-1218, 1223, 1233-1236, 1268-1278, 1296 ЦК
України, ст.ст. 10,11,60,169,212-215,218, 224-226, 234, 256
ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 в своїх інтересах та в
інтересах недієздатного ОСОБА_2 до
Харківської міської ради, ОСОБА_3,
ОСОБА_4, Харківської міської ради, третя
особа- Одинадцята Харківська державна
нотаріальна контора про встановлення
юридичного факту прийняття спадщини,
факту родинних відносин, визнання
права власності в порядку спадкування
за заповітом та на обов'язкову частку у
спадщині - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5,
право власності на 3/8 частину квартири
АДРЕСА_1 в порядку спадкування за
заповітом після смерті ОСОБА_5, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_7.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6,
право власності на 1/6 частину квартири
АДРЕСА_1 в порядку спадкування за
законом після смерті батька ОСОБА_6,
померлого ІНФОРМАЦІЯ_8.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6,
право власності на 1/8 частину квартири
АДРЕСА_1 як обов'язкову частку в порядку
спадкування після смерті матері
ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7.

В іншій частині позовних вимог
відмовити.

Рішення може бути оскаржено в
апеляційному порядку до Апеляційного
суду Харківськоїобласті, через
Київський районний суд м. Харкова
шляхом подачі апеляційної скарги
протягом 10 днів після його
проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були
присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня
отримання копії цього рішення.

Головуючий -