Справа №: 398/6765/14-цУХВАЛА
"24" жовтня 2014 р. Суддя
Олександрійського міськрайонного суду
Кіровоградської області Ковальова О.Б.,
розглянувши матеріали за цивільним
позовом ОСОБА_1, в інтересах якої діє
представник за довіреністю – ОСОБА_2 до
ОСОБА_3 та ОСОБА_4, третя особа, яка не
заявляє самостійних вимог на предмет
спору на стороні позивача -
Олександрійська міська рада
про виділ частки із спільного майна в
натурі та визнання права власності на
до Олександрійського
міськрайонного суду Кіровоградської
області звернулася позивач з позовом
до відповідачів, в якому просить суд:
- виділити в натурі частки із майна, що є
у спільній власності ОСОБА_1, ОСОБА_3,
ОСОБА_4 – будинок №7, який розташований
по вул. Дніпровській м.Олександрії та
господарсько – побутові споруди: гараж
– літ.К, вбиральня – літ.М., погріб –
літ. –Е, баня – літ.З, альтанка літ.Д,
сарай, літня кухня – літ.Б., вбиральня –
літ.Г, гараж – літ.Н., водопровід –
літ.Ж, огорожа, баня – літ.З.;
- визнати за ОСОБА_1 право власності на
двокімнатну квартиру № 2 загальною
житловою площею 40,6 кв.м, із них: жила
кімната площею 9,8 кв.м., жила кімната
площею11,3 кв.м та господарсько –
побутові споруди: гараж - літ.К,
вбиральня – літ.М., погріб – літ. –Е,
баня – літ.З, альтанка літ.Д,;
- визнати за ОСОБА_3 та ОСОБА_4 право
власності на двокімнатну квартиру № 1
загальною житловою площею 37,5 кв.м, із
них: жила кімната площею 14,2 кв.м, жила
кімната площею 6,5 кв.м та господарсько
– побутові споруди: сарай, літня кухня
– літ.Б., вбиральня – літ.Г, гараж –
літ.Н., водопровід – літ.Ж, огорожа, баня
В роз’ясненні п.7 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 12.06.2009 року
№ 2 «Про застосування норм цивільного
процесуального законодавства при
розгляді справ у суді першої
інстанції», зазначено, що позовна заява
подається до суду в письмовій формі і
за змістом повинна відповідати вимогам
Розглянувши матеріали позовної заяви,
вважаю, що вона містить недоліки без
усунення яких провадження по справі не
може бути відкрито, оскільки позов не
відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а
тому позовну заяву необхідно залишити
без руху згідно ст. 121 ЦПК України, з
Зокрема, частиною 1 ст. 3 ЦПК України
визначено, що кожна особа має право в
порядку, встановленому цим Кодексом,
звернутися до суду за захистом своїх
порушених, невизнаних або оспорюваних
прав чи інтересів. Це положення
визначено й ч. 1 ст.15 ЦК України.
Так, до позовної заяви не додано
документів, які підтверджують той факт,
що на час звернення до суду з даним
позовом за позивачем та іншими
співвласниками домоволодіння
зареєстровано право власності на ті
частки, які просить виділити позивач,
відсутні посилання на ці докази і в
самій позовній заяві.
Поняття спільної часткової
власності викладено в ч. 1 ст. 356 ЦК
України як власність двох чи більше
осіб із визначенням часток кожного з
них у праві власності. Отже, право
спільної часткової власності - це право
двох або більше осіб за своїм розсудом
володіти, користуватися і
розпоряджатися належним їм у певних
частках майном, яке складає єдине ціле.
Кожен учасник спільної часткової
власності володіє не часткою майна в
натурі, а часткою в праві власності на
спільне майно у цілому, тобто спірний
будинок перебуває у спільній частковій
власності як позивачки, так і
Позивачем в позові не вказано, чи між
сторонами укладався посвідчений
нотаріально договір про порядок
володіння та користування спільним
майном відповідно до їхніх часток у
праві спільної часткової власності, що
має значення для правильного вирішення
Крім того, позивачу необхідно
визначитись з позовними вимогами, так
як установлення співвласниками
порядку користування будинком з
виділенням конкретних приміщень у
натурі не припиняє право спільної
часткової власності, тому що такі
частини не перетворюються в об'єкт
самостійної власності кожного з них чи
виділити в натурі частку, що є спільною
частковою власністю.
Відповідно до ст. 367 ЦК України
майно, що є у спільній частковій
власності, може бути поділене в натурі
між співвласниками за домовленістю між
ними. У разі поділу спільного майна
між співвласниками право спільної
часткової власності на нього
припиняється. При цьому, положення
даної норми позивачем не враховане та
питання про припинення спільної
часткової власності нею в позові не
ставиться, а лише про визнання за нею
права власності на двокімнатну
квартиру №2.
Пленум Верховного Суду України
своєю постановою 3? Від 04.10.1991 року «Про
практику застосування судами
законодавства, що регулює право
приватної власності громадян на жилий
будинок» визначив, що при вирішенні
справ про виділ в натурі часток жилого
будинку, що є спільною частковою
власністю, судам належить мати на
увазі, що це можливо, якщо кожній із
сторін може бути виділено відокремлену
частину будинку з самостійним виходом.
Тобто виділ часток (поділ) жилого
будинку, що перебуває у спільній
частковій власності, є можливим, якщо
кожній зі сторін може бути виділено
відокремлену частину будинку із
самостійним виходом (квартиру) або у
разі, коли є технічна можливість
переобладнання будинку в ізольовані
квартири, які за розміром відповідають
розміру часток співвласників у праві
Згідно п.1.1 Інструкції щодо
проведення поділу, виділу та
розрахунку часток об'єктів нерухомого
майна, яка затверджена Наказом
Міністерства з питань
житлово-комунального господарства
України 18.06.2007 N 55 та зареєстрована в
Міністерстві юстиції України 6 липня 2007
проведення робіт з поділу, виділу та
розрахунку часток житлових будинків,
будівель, споруд, іншого нерухомого
майна (далі - об'єкти нерухомого майна),
крім земельних ділянок, та
застосовується бюро технічної
інвентаризації (далі - БТІ) при
підготовці проектних документів щодо
можливості проведення робіт з поділу,
виділу та розрахунку часток об'єктів
Але, позивачем не додано висновку
фахівця, що такий порядок, який
пропонує позивач, можливий та для
експлуатації і є безпечним, звідки
вбачалась оцінка об’єктів, чи є там
самочинно збудовані об’єкти, тощо.
Відтак визначальним для виділу
частки або поділу будинку в натурі,
який перебуває у спільній частковій
власності, є не порядок користування
будинком, а розмір часток
співвласників та технічна можливість
виділу частки або поділу будинку
відповідно до часток співвласників. У
тих випадках, коли для поділу необхідне
переобладнання та перепланування
будинку, він проводиться при наявності
дозволу на це виконкому місцевої Ради
Оскільки учасники спільної
часткової власності мають рівні права
стосовно спільного майна пропорційно
своїй частці в ньому, то поділ майна в
натурі (виділ частки), проводиться з
урахуванням частки жилого будинку
кожного із співвласників та нежилих
будівель, які відповідають розміру й
Від вирішення питання про виділ
частки (поділ будинку) залежить
вирішення спору щодо земельної
ділянки, на якій розташований цей
будинок, а тому є незрозумілим чому
позивач зазначає в позові, що на її
земельній ділянці є надвірні споруди,
при цьому не посилається на документ,
який би підтверджував право власності
на її земельну ділянку.
Згідно статті 4 закону України «Про
судовий збір» за даним позовом ставка
судового збору становить 1 відсоток
ціни позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати - 243,60 грн.
та не більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати - 3654 грн. та
немайнового характеру 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати - 243,60 грн.
Пред’явлений позов має одночасно
майновий і немайновий характер, а тому
судовий збір, відповідно до ст. 6 ч 3
вищезазначеного Закону, сплачується за
ставками встановленими для позовних
заяв майнового та не майнового
характеру ( тобто
сплачується окремо судовий збір з
позовних вимог майнового характеру і з
позовних вимог не майнового характеру
). Позивачем сплачено 243,60 грн. за позов
не майнового характеру та 243,60 грн. за
позовні вимоги майнового характеру.
Отже, позивачу необхідно доплатити
судовий збір за позовні вимоги
майнового характеру - 1 % від вартості
майна, яке він просить залишити у його
власності, на момент звернення з
позовом до суду. В позові ціну позову не
вказано та до матеріалів справи не
додано жодного документу в
підтвердження вартості майна на
момент звернення з позовом до суду.
А тому, позивачці необхідно
визначитись чи існує спір, визначитись
з характером правовідносин та
позовними вимогами, викласти
обставини, якими вона обґрунтовує свої
вимоги та правильно зазначити зміст
позовних вимог, так як позовна заява
повинна містити відомості про те, яке
право позивача порушено, коли і в чому
це полягає; з зазначенням доказів, що
підтверджують кожну обставину,
доплатити судовий збір по вимозі
майнового характеру відповідно до .
Згідно з ч. 1 ст. 120 ЦПК України
позивач повинен додати до позовної
заяви її копії та копії всіх
документів, що додаються до неї,
відповідно до кількості відповідачів і
третіх осіб. На підставі викладеного
вважаю, що позовну заяву необхідно
Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна
сторона зобов’язана довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог і заперечень.
Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах
якої діє представник за довіреністю –
ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4, третя особа,
яка не заявляє самостійних вимог на
предмет спору на стороні позивача -
Олександрійська міська рада про виділ
частки із спільного майна в натурі та
визнання права власності на нерухоме
майно - залишити без руху та надати
строк для усунення недоліків, який не
може перевищувати п’яти днів з дня
отримання позивачкою копії ухвали.
Якщо позивач, у встановлений термін
не виконає вимоги, зазначені в ухвалі
та не доплатить судовий збір
відповідно до вартості майна на момент
звернення до суду, позовна заява
вважається не поданою і повертається
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :