Номер провадження 2/754/5614/14
29.10.2014 року Деснянський районний суд
головуючого - судді Шевчука
при секретарі - Бойко
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
встановлення порядку користування
житловим приміщенням
До суду звернувся ОСОБА_1 з
позовом про встановлення порядку
користування житловим приміщенням.
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що
він є власником 1/3 частини квартири
АДРЕСА_1. Інша частина належить ОСОБА_2,
який проживає на даний момент в цій
Відповідач постійно перешкоджає
доступу до помешкання позивачу, міняє
дверні замки та не впускає його в
квартиру. Угоди про спосіб виділення
частини квартири ОСОБА_1 йому в
користування між сторонами не
досягнуто, тому останній змушений
звернутись до суду з позовом про
встановлення порядку користування
житловим приміщенням.
Посилаючись на викладене та норми
цивільного законодавства, позивач
просить суд встановити порядок
користування житловим приміщенням, а
саме виділити йому в користування
кімнату площею 12,5 кв. м., кімнату площею
16,0 кв.м. виділити в користування ОСОБА_2,
кухню, ванну кімнату, вбиральню,
коридор, лоджію залишити в спільному
користуванні, стягнути з відповідача
судовий збір.
Позивач в судовому засіданні позов
підтримав, просить суд його
Відповідач в судове засідання не
з'явився, про день та час слухання
справи судом повідомлявся належним
чином, причини неявки не повідомив.
За таких обставин, визнавши докази,
надані позивачем, достатніми для
вирішення справи, суд розглядає справу
за відсутності відповідача з
ухваленням заочного рішення.
Позивач проти ухвалення заочного
рішення не заперечував.

Заслухавши пояснення позивача,
дослідивши матеріали справи, суд
вважає позов обґрунтованим і таким, що
підлягає задоволенню, виходячи з
наступного.

В судовому засіданні встановлено, що
позивач є власником 1/3 частини
двокімнатної квартири АДРЕСА_1 на
підставі Договору дарування частини
квартири від 04.10.2010 року, посвідченого
державним нотаріусом Першої Київської
державної нотаріальної контори Мазур
О.Ю. (а.с.6-7).

Відповідно до Інформаційної довідки
КВ-2014 за №63374 від 27.06.2014 року, виданої
Київським міським бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на обєкти нерухомого майна,
власником 2/3 вище вказної вище квартири
є ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про
право на спадщину, виданого
П'ятнадцятою Київською державною
нотаріальною конторою 04.11.2008 р., №9-1761
(а.с. 8).

Як вбачається з пояснень позивача, в
помешканні проживає відповідач.
Позивача до квартири відповідач не
впускає, весь час чинить перешкоди,
міняє дверні замки, домовлятися
категорично відмовляється, тому
добровільно досягнути згоди щодо
встановлення порядку користування
житлом сторони не можуть.

Відповідно ст. 317 ЦК України власникові
належить право володіння, користування
та розпорядження своїм майном.

Відповідно ст.ст. 319, 321 ЦК України
власник володіє, користується,
розпоряджається своїм майном на
власний розсуд, право власності є
непорушним. Ніхто не може бути
протиправно позбавлений цього права чи
обмежений в його здійсненні.

Ст. 358 ЦК України встановлено, що кожен
із співвласників має право на надання
йому у володіння та користування тієї
частини спільного майна в натурі, яка
відповідає його частці у праві
спільної часткової власності. У разі
неможливості цього він має право
вимагати від інших співвласників, які
володіють і користуються спільним
майном, відповідної матеріальної
компенсації.

Аналізуючи викладене, суд приходить до
висновку про задоволення вимог ОСОБА_1
в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 60, 88, 213-215 ЦПК України, ст.ст. 364,
367 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Встановити порядок користування
квартирою АДРЕСА_1, за якого виділити в
користування ОСОБА_1 кімнату площею 12, 5
кв.м., ОСОБА_2 - кімнату площею 16 кв.м.

Місця загального користування - кухню,
ванну кімнату, вбиральню, коридор,
лоджію залишити у спільному
користуванні співвласників.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1
судові витрати в розмірі 243 грн. 60 коп.

Заочне рішення може бути
переглянуте судом, що його ухвалив за
письмовою заявою відповідача, поданою
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

У разі залишення заяви про
перегляд заочного рішення без
задоволення заочне рішення може бути
оскаржене в апеляційному порядку до
Апеляційного суду м. Києва.

Позивач має право оскаржити заочне
рішення шляхом подання апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня його
проголошення.

Суддя