№пр.2/521/301/14
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 жовтня 2014 року місцевий Малиновський
районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді
розглянувши у попередньому
відкритому судовому засіданні
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про встановлення додаткового
строку для прийняття спадщини,
визначення розміру частки у спільному
майні, визнання спадкоємцем п'ятої
черги за законом, суд
Позивач звернулася до
Малиновського районного суду м. Одеси
із позовною заявою до ОСОБА_2 та
уточнивши позовні вимоги просить
встановити додатковий строк для
прийняття спадщини, визначити розмір
частки у спільному майні, визнати
спадкоємцем п'ятої черги за законом.
В обґрунтування своїх вимог
позивач послалась на те, що 19
листопада1993 року ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_1
було приватизовано на праві спільної
сумісної власності квартиру АДРЕСА_1.
ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1. Після її
смерті відкрилася спадщина на її
частку у вказаній квартирі. За життя
ОСОБА_3 заповіту складено не було.
Спадкоємцем першої черги за законом
після смерті ОСОБА_3 стала її донька,
відповідач (мати позивача), проте у
встановлений законом шестимісячний
строк відповідач не подала заяви до
нотаріуса про прийняття спадщини.
Позивачка є спадкоємцем за законом
п'ятої черги, тому як спадкодавцю
ОСОБА_3 є рідною онукою. Після смерті
ОСОБА_3 позивач у встановлений законом
строк не подала заяву до нотаріальної
контори для прийняття спадщини,
оскільки її матір запевняла, що
прийняла спадщину. Нещодавно
відповідач повідомила позивача, що не
зверталась до нотаріальної контори для
прийняття спадщини та не збирається
цього робити. В зв'язку з цим у лютому 2014
року позивач звернулась до
нотаріальної контори з приводу
отримання спадщини, але їй було
відмовлено в зв'язку з тим, що вона
пропустила строк для звернення, а також
у зв'язку з тим, що частки у спільный
сумісній власності спадкового майна не
визначені. З метою відновлення свого
порушеного права, позивач змушена
звернутися з вказаним позовом до суду.
В судовому засіданні представник
позивача, позовні вимоги підтримала,
просила їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не
з'явилася, надала письмову заяву, в якій
просить розглянути справу за її
відсутності та не заперечує проти
задоволення позовних вимог.
Суд, заслухавши пояснення
позивача, приймаючи до уваги заяву
відповідача, перевіривши матеріали
справи, вважає, що позов підлягає
задоволенню з таких підстав.
У судовому засіданні встановлено,
що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
cерія НОМЕР_1 від 06.09.2013 року, актовий
запис №5459.
Після її смерті відкрилась
спадщина, а саме квартира АДРЕСА_1, яка
згідно розпорядження органу
приватизації № 254 від 19.11.1993 року
належить на праві спільної сумісної
власності ОСОБА_3, ОСОБА_1 та ОСОБА_2
З відповіді на запит суду, наданої
п'ятою Одеською державною нотаріальною
конторою від 28.03.2014 року № 526/01-16,
вбачається, що спадкова справа
відносно ОСОБА_3 не заводилась та
Свідоцтво про право на спадщину не
видавалося. Спадкодавцем ОСОБА_3
заповіту за життя складено не було.
Довідкою п'ятої Одеської
державної нотаріальної контори від
27.02.2014 р. підтверджується, що позивачка
зверталася із відповідною заявою до
вказаної нотаріальної контори про
прийняття спадщини після смерті
ОСОБА_3, але їй було відмовлено у видачі
Свідоцтва про право на спадщину за
законом, у зв'язку з пропуском
шестимісячного строку для прийняття
спадщини після смерті бабусі.
Відповідач є спадкоємцем першої
черги. Згідно відповіді нотаріальної
контори від 28.03.2014 року № 526/01-16, із
заявою про прийняття спадщини, остання
Відповідно до ст. 1272 ЦК України,
якщо спадкоємець протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього
Кодексу, не подав заяву про прийняття
спадщини, він вважається таким, що не
Згідно з ч. 1 ст. 1258 ЦК України
спадкоємці за законом одержують право
на спадкування почергово.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК
України, за позовом спадкоємця, який
пропустив строк для прийняття спадщини
з поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
У п'яту чергу право на спадкування
за законом мають інші родичі
спадкодавця до шостого ступеня
споріднення включно, причому родичі
ближчого ступеня споріднення усувають
від права спадкування родичів
подальшого ступеня споріднення (згідно
ч. 1 ст. 1265 ЦК України).
Відповідно до свідоцтва про
народження, виданого 02.05.1952 року, серії
НОМЕР_2, актовий запис №343, матір'ю
Відповідно до свідоцтва про
народження, виданого 20.02.1995 року, серії
НОМЕР_4, актовий запис №1851, матір'ю
ОСОБА_1 являється ОСОБА_2. При цьому
згідно свідоцтва про одруження,
виданого 04.12.2004 року, серія НОМЕР_3,
актовий запис №555, ОСОБА_1 змінила
призвіще з «ОСОБА_1» на «ОСОБА_1».
Отже, позивачка є спадкоємцем
ОСОБА_3 п'ятої черги за законом, тому
може порушувати питання визначення їй
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини.
На підставі ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.
Позивач на переконання суду
пропустила строк для прийняття
спадщини з поважних причини з огляду на
те, що у ОСОБА_1 існувала домовленість з
її матір'ю, ОСОБА_2 про те, що остання
прийме спадщину після померлої ОСОБА_3
Однак, як стало відомо позивачці,
спадщина її матір'ю ОСОБА_2 прийнята не
була. Ця обставина була підтверджена
довідкою п'ятої Одеської державної
нотаріальної контори від 27.02.2014 року.
При цьому суд погоджується із
доводами позивачки щодо обізнаності
відповідачки про факт смерті ОСОБА_2,
зважаючи на те, що відповідач та ОСОБА_2
проживали в одному будинку, крім того з
пояснень позивачки вбачається, що
відповідач разом із позивачем
доглядали ОСОБА_2 до моменту її смерті
та здійснювали її поховання.
Враховуючи зазначене, відповідач не
була обмежена в праві на прийняття
спадщини, однак не скористалась ним у
визначений законом строк, тому
вважається такою, що не прийняла
спадщину після смерті ОСОБА_2
Згідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважних причин, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України № 7 від 30
травня 2008 р. «Про судову практику у
справах про спадкування»особа, яка не
прийняла спадщину в установлений
законом строк, може звернутися до суду
з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини відповідно до частини третьої
статті 1272 ЦК. Зазначене положення
застосовується до спадкоємців, в яких
право на спадкування виникло з
набранням чинності зазначеним
Отже, оцінюючи у сукупності з'ясовані
обставини справи, що перевірені
представленими доказами, суд дійшов
висновку про необхідність визначити
ОСОБА_1 додатковий строк для подання
заяви про прийняття спадщини, яка
залишилась після смерті ОСОБА_3,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, в три місяці з
моменту набрання вказаним рішенням
законної сили, бо саме такий строк був
нею пропущений з поважних причин.
Позовні вимоги про визначення частки в
спільному майні підлягають
задоволенню з огляду на наступне.
Із розпорядження органу
приватизації № 254 від 19.11.1993 року
вбачається, що частки в спільній
сумісній власності на спадкове майно -
квартиру АДРЕСА_1 не визначені, що також
є підставою для відмови в оформленні
Відповідно до ст. 370 ЦК України,
співвласники мають право на виділ у
натурі частки із майна, що є у спільній
сумісній власності. При цьому, частиною
3 статті 370 Кодексу передбачено, що
виділ частки із майна, що є у спільній
сумісній власності, здійснюється в
порядку, встановленому статтею 364
Кодексу, тобто, в порядку,
передбаченому для виділу частки із
майна, що є у спільній частковій
власності. Майно, що є у спільній
сумісній власності, може бути поділене
між співвласниками за домовленістю між
ними. У разі поділу майна, що є у
спільній сумісній власності,
вважається, що частки співвласників у
праві сумісної власності є рівними,
якщо інше не встановлено домовленістю
між ними або законом. За рішенням суду
частка співвласника може бути
збільшена або зменшена з урахуванням
обставин, які мають значення.
У разі поділу майна між
співвласниками право спільної
сумісної власності на нього
припиняється (ч. 1-3 ст. 372 ЦК).
При цьому, договори про виділ у
натурі частки з нерухомого спільного
майна та поділ нерухомого майна, що є у
спільній власності, укладаються у
письмовій формі і підлягають
нотаріальному посвідченню.
На цей час таке виділення
(визначення) не може бути здійснено, у
зв'язку з тим, що ОСОБА_3 померла.
Враховуючи те, що між
співвласниками спірної квартири не
було встановлено домовленості щодо
розміру часток, суд виходячи із
рівності часток кожного співвласника
вважає можливим визначити частку за
кожним з співвласників у розмірі 1/3
частки квартири АДРЕСА_1.
Враховуючи вищевикладене,
керуючись ст.ст. 10, 60, 208, 212 - 215, 218 ЦПК
України, ст.ст. 368, 370, 372, 1258, 1270, 1272 ЦК
України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
встановлення додаткового строку для
прийняття спадщини, визначення розміру
частки у спільному майні, визнання
спадкоємцем п'ятої черги за законом, -
Визначити ОСОБА_1 додатковий
строк для прийняття спадщини, що
відкрилась після смерті ОСОБА_3,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, строком на три
місяці з дати набрання рішенням
Визначити частки співвласників в
праві спільної сумісної власності на
квартиру АДРЕСА_1, встановивши, що
кожному із співвласників, а саме
ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_1, належить по 1/3
частки вищевказаної квартири.
Визнати ОСОБА_1 спадкоємицею
п'ятої черги за законом на спадкове
майно, що відкрилося після смерті
ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1, у вигляді
1/3 частини квартири АДРЕСА_1.
Рішення може бути оскаржено до
апеляційного суду Одеської області
шляхом подання до Малиновського
районного суду м. Одеси апеляційної
скарги на рішення суду протягом десяти
днів з дня його проголошення.

Суддя:
О.М. Буран