Справа № 500/1958/14-ц
Провадження № 2/500/1467/14
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2014 року Ізмаїльський
міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого судді - Бурнусуса
О.О.,

при секретарі - Ботнар А.О.,

за участю сторін: представника
позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача -
ОСОБА_2,

представника третьої особи - Черненко
Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в місті Ізмаїлі,
цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до
ОСОБА_5, третя особа - Ізмаїльська
міська рада про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_4 звернулась до суду з
позовом, яким просила встановити їй
додатковий строк в два місяці
достатній для подачі заяви про
прийняття спадщини, що залишилась
після смерті ОСОБА_6, яка складається з
5/8 частин житлового будинку з
надвірними спорудами, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1, мотивуючи тим, що
приватним нотаріусом Ізмаїльського
міського нотаріального округу ОСОБА_7
позивачу було відмовлено у видачі
свідоцтва про право на спадщину за
заповітом у зв'язку із тим, що позивачем
ОСОБА_4 був пропущений встановлений
законом строк для прийняття спадщини,
що залишилась після смерті ОСОБА_6
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Представник позивача ОСОБА_4 в судовому
засіданні підтримав викладену позиції
по суті спору та пояснив, що позивач не
вступила у спадщину оскільки в неї не
було документів на спадкове майно,
свідоцтва про смерть спадкодавця та
вона вважала, що вступати у спадщину і
оформлювати право власності на
спадкове майно можливо через 6 місяців
після смерті спадкодавця.

В судовому засіданні представник
відповідача ОСОБА_5 позовні вимоги не
визнав та заперечував проти
задоволення позову, мотивуючи тим, що
причини пропуску строку для прийняття
спадщині зазначені позивачем ОСОБА_4 в
позові є необґрунтованими та не
поважними, більш того, позивач не лише
не подала відповідну заяву, але й не
навела поважних причин неподання заяви
про прийняття спадщини. Також,
зазначив, що суд не може визнати
поважними причини пропуску строку для
прийняття спадщини неправильне
роз'яснення в нотаріальній конторі
порядку спадкування, яке полягало в
тому, що до нотаріуса необхідно
звертатися після спливу
шестимісячного строку з дня смерті
спадкодавця і такі доводи не можуть
бути взяті до уваги, оскільки при
прийнятті заяви про прийняття спадщини
нотаріус не перевіряє наявність
спадкового майна та його належність
спадкодавцю.

Вислухавши пояснення сторін,
дослідивши матеріали справи, суд
вважає, що в задоволенні позову
необхідно відмовити з наступних
підстав.

Судом встановлено, що згідно договору
забудові від 21.06.1965 року ОСОБА_8 була
надана земельна ділянка на якій був
побудований житловий будинок
розташований за адресою: АДРЕСА_1
Згодом, було проведено перенумерацію
адресного номеру зазначеного будинку з
АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1

Також, судом було встановлено, що
вищезазначений будинок, розташований
за адресою:

АДРЕСА_1 був побудований ОСОБА_8
в період шлюбу з ОСОБА_6.

Відповідно до ст. 22 КпШС України, який
діяв на момент укладення шлюбу, майно,
набуте подружжям в період шлюбу є
їхньою сумісною власністю. Таким чином,
оскільки зазначений будинок придбано
ОСОБА_8 під час шлюбу з ОСОБА_6, тому
належить їм в рівних частках кожному,
тобто по 1/2 частині.

На підставі свідоцтва про право на
спадщину за законом від 02.06.2003 року за №
2-2602, виданого державним нотаріусом
Ізмаїльської державної нотаріальної
контори, ОСОБА_6 належала 1/8 частина
житлового будинку з надвірними
спорудами, розтасованого за адресою:
АДРЕСА_1.

Відповідно до свідоцтва про смерть
серії НОМЕР_1 від 06.08.2013 року, виданого
відділом державної реєстрації актів
цивільного стану реєстраційної служби
Ізмаїльського міськрайонного
управління юстиції в Одеській області
ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є
перехід прав та обов'язків (спадщини)
від фізичної особи, яка померла
(спадкодавця), до інших осіб
(спадкоємців).

Після смерті ОСОБА_6 згідно ст.1220 ЦК
України відкрилася спадщина на
спадкове майно, до якої входить 5/8
житлового будинку з надвірними
спорудами, розтасованого за адресою:
АДРЕСА_1.

Відповідно до заповіту посвідченого
державним нотаріусом Ізмаїльської
державної нотаріальної контори від
08.06.1998 року зареєстрованого за № 1 - 3639,
ОСОБА_6 на випадок своєї смерті належні
їй на праві власності 5/8 частин
житлового будинку з надвірними
спорудами, розташованого за адресою:
АДРЕСА_1, заповіла ОСОБА_5, 3/8 частини
зазначеного будинку, а ОСОБА_4 2/8
частини вказаного будинку.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України -
спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати до нотаріальної контори
заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_4,
на час відкриття спадщини разом із
спадкодавцем ОСОБА_6 не проживала та не
була прописана.

Письмовою відповіддю наданою
приватним нотаріусом Ізмаїльського
міського нотаріального округу ОСОБА_7
від 31.03.2014 року за № 125/02-14, позивачу було
відмовлено у видачі свідоцтва про
право на спадщину за заповітом у
зв'язку із тим, що позивачем ОСОБА_4 був
пропущений встановлений законом строк
для прийняття спадщини, що залишилась
після смерті ОСОБА_6 померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Так, як вбачається з матеріалів
цивільної справи позивачем ОСОБА_4
передбачений ст. 1270 ЦК України строк
для прийняття спадщини був пропущений
у зв'язку із тим, що позивач вважала, що
наявність заповіту складеного від
імені ОСОБА_6 на її ім'я є достатньою
підставою для прийняття спадщини,
більш того, після звернення до
Ізмаїльської державної нотаріальної
контори позивачу було повідомлено
проте, що при наявності заповіту
спадкодавця, позивачу необхідно
з'явитися до нотаріальної контори для
оформлення спадщини після спливу шести
місяців з дня смерті спадкодавця.

У відповідності з ч. 3 ст. 1272 Цивільного
кодексу України, за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття
спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк,
достатній для подання ним заяви про
прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30.05.2008 року
№ 7 «Про практику у справах про
спадкування», передбачено, що
вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення цих дій.

Додатковий строк, достатній для
подання заяви про прийняття спадщини,
не може перевищувати шестимісячного
строку, встановленого статтею 1270 ЦК для
прийняття спадщини.

Судом в ході розгляду справи
представнику позивача роз'яснювався
обов'язок доказування, у відповідно до
ст.ст. 10, 60 ЦПК України, але не зважаючи
на це позивачами в ході розгляду справи
не надано жодних доказів, які б
підтверджували ті обставини на які
посилаються позивачі. Крім того
доказів про наявність причин,
пов'язаних з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для подання заяви до нотаріуса у
шестимісячний строк позивачами суду
також не надано.

Згідно п. 2 роз'яснень Вищого
спеціалізованого суду України від
16.05.2013 року за № 24-753/0/4-13,
судом не можуть бути визнанні
поважними такі причини пропуску строку
для подання заяви про прийняття
спадщини, як юридична необізнаність
позивача щодо строку та порядку
прийняття спадщини, необізнаність
особи про наявність спадкового майна,
похилий вік, непрацездатність, не
знання про існування заповіту,
встановлення судом факту, що має
юридичне значення для прийняття
спадщини (наприклад встановлення факту
проживання однією сім'єю),
невизначеність між спадкоємцями хто
буде приймати спадщину, відсутність
коштів для проїзду до місця відкриття
спадщини, несприятливі погодні умови. А
також зазначено, що не може бути
визнано правильною практику визнання
судами поважними причинами пропуску
строку для прийняття спадщини
неправильне роз'яснення порядку
спадкування, яке полягало в тому, що до
нотаріуса необхідно звертатися після
спливу шестимісячного строку з дня
смерті спадкодавця, оскільки згідно
Інструкції про порядок вчинення
нотаріальних дій нотаріусами України
при прийняття зави про прийняття
спадщини нотаріус не перевіряє
наявність спадкового майна та його
належність спадкодавцю.

Заслухавши пояснення сторін,
дослідивши матеріали справи, та
враховуючи, що позивачем не доведено
поважності причин пропуску строку для
прийняття спадщини, які б були
пов'язані з об'єктивними непереборними
істотними труднощами для своєчасного
звернення до нотаріальної контори із
заявою про прийняття спадщини, що
залишилась після смерті ОСОБА_6,
померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, суд вважає
за необхідне відмовити в задоволенні
позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 59 - 61, 84, 88, 209, 213-215
ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволені позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5,
третя особа - Ізмаїльська міська рада
про визначення додаткового строку для
прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
О.О. Бурнусус