Справа № 755/7991/13-ц
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2014 р. Дніпровський районний
суд м. Києва у складі:
головуючого судді Виниченко Л.М.,

за участі секретаря Коваленка Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Києві
клопотання представника позивача
ОСОБА_1 ОСОБА_3 про призначення
повторної почеркознавчої експертизи
та технічної експертизи документа,-

встановив:

В провадженні Дніпровського районного
суду м. Києва знаходиться цивільна
справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4,
треті особи Приватний нотаріус КМНО
ОСОБА_5, Головне управління юстиції в м.
Києві, Державний нотаріус 22-ї Київської
державної нотаріальної контори Ковток
Алла Іванівна про визнання заповіту,
дублікату заповіту та свідоцтва про
право на спадщину за заповітом
недійсними.

Представником позивача заявлене
клопотання про проведення повторної
почеркознавчої експертизи для
з»ясування питання чи підпис у
заповіті від 06.09.1994 року складеного на
ім»я ОСОБА_4, зареєстрований у реєстрі
за № 1у-1863, було виконано ОСОБА_7 або
іншими особами. Також просить
призначити технічну експертизу цього
заповіту для з»ясування питання чи
нанесений відтиск печатки Двадцять
другої Київської державної
нотаріальної контори у той час яким
датований документ, а саме 06.09.1994 року.
Проведення експертиз просить доручити
Харківському науково-дослідному
інституту судових експертиз імені
заслуженого професора М.С.Бокаріуса.

Клопотання мотивує тим, що експертами
Київського науково-дослідного
інституту судових експертиз за ухвалою
суду почеркознавча експертиза
проведена поверхово, до того ж в
експертному висновку зазначено про
встановлення розбіжних ознак у підписі
ОСОБА_7, проте не вказується чому ці
ознаки вважаються несуттєвими.

Проведення технічної експертизи
необхідно у зв»язку з тим, що у
матеріалах справи містяться копія
оригіналу, дублікат та копія дублікату
одного й того ж самого заповіту, проте
вони різні по написанню за своїм
змістом, що наводить на сумнів щодо
законності походження оригіналу
заповіту в той час, який там зазначено,
а саме 06.09.1994 року.

Позивач підтримала клопотання свого
представника.

Відповідач ОСОБА_4 та її представник
заперечували проти призначення
експертиз, при цьому представник
відповідача послався на їх
безпідставність.

Представник третьої особи та треті
особи в судове засідання не з»явилися,
про дату, час та місце розгляду справи
треті особи були повідомлені належним
чином, про причини неявки суд не
повідомлено.

Суд, вислухавши клопотання
представника позивача та думку
учасників судового засідання з приводу
заявленого клопотання, дослідивши
матеріали справи, приходить до
наступного висновку.

Відповідно до вимог частини першої ст.
143 Цивільного процесуального кодексу
України для з'ясування обставин, що
мають значення для справи і потребують
спеціальних знань у галузі науки,
мистецтва, техніки, ремесла тощо суд
призначає експертизу за заявою осіб,
які беруть участь у справі.

Порядок призначення судової
експертизи у науково-дослідних
судово-експертних установах
Міністерства юстиції України,
обов'язки, права та відповідальність
судового експерта, організація
проведення експертиз та оформлення їх
результатів визначається Законом
України „Про судову експертизу",
Цивільним процесуальним кодексом,
Інструкцією про призначення та
проведення судових експертиз та
Науково-методичних рекомендацій з
питань підготовки та призначення
судових експертиз та експертних
досліджень і іншими
нормативно-правовими актами з питань
судової експертизи.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про
судову експертизу» судова експертиза -
це дослідження експертом на основі
спеціальних знань матеріальних
об'єктів, явищ і процесів, які містять
інформацію про обставини справи, що
перебуває у провадженні органів
дізнання, досудового та судового
слідства.

Ухвалою Дніпровського районного суду
м. Києва від 14.03.2014 р. відповідно до
заявленого клопотання представником
позивача у даній справі була
призначена посмертна судова
почеркознавча експертиза на вирішення
якої було проставлене питання: підпис
ОСОБА_7 у заповіті від 06 вересня 1994 року,
складеному на ім»я ОСОБА_4, посвідчений
Державним нотаріусом Двадцять другої
Київської державної нотаріальної
контори Ковток А.І., зареєстрований в
реєстрі за № 1у-1863 виконаний ОСОБА_7 чи
іншою особою.

На виконання ухвали Дніпровського
районного суду м. Києва експертами
Київського науково-дослідного
інституту судових експертиз складено
висновок від 13.05.2014 року за № 3533/3534/14-32.

Висновок експерта - це докладний опис
проведених експертом досліджень,
зроблені у результаті них висновки та
обґрунтовані відповіді на питання,
задані судом (ст. 66 Цивільного
процесуального кодексу України).

Додаткову експертизу представник
відповідача просить провести
посилаючись на те, що експертами
висновок складено поверхово без
зазначення виявлених ознак
розбіжностей підписів ОСОБА_7, при
цьому їх визнано несуттєвими.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 150 ЦПК
України, якщо висновок експерта буде
визнано необґрунтованим або таким, що
суперечить іншим матеріалам справи або
викликає сумніви в його правильності,
судом може бути призначена повторна
експертиза, яка доручається іншому
експертові (експертам).

Як зазначено вище, у даній справі за
клопотанням представника позивача
була проведена судова почеркознавча
експертиза з урахуванням поставленого
питання, що стосується предмету спору.

Як убачається із матеріалів справи, у
експертному висновку надана відповідь
на питання, зазначене в ухвалі суду. Для
проведення дослідження експертам
надавались матеріали цивільної справи,
які містять досліджувані документи та
зразки підписів заповідача ОСОБА_1,
будь-які інші додаткові документи суду
не представлені.

В підтвердження пояснень представника
позивача про те, що складений
експертами висновок суперечить
матеріалам справи також доказів суду
не надано і висловлені лише припущення
у можливій необ»єктивності експертів
при складанні висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 146 ЦПК України,
висновок експерта для суду не є
обов»язковим і оцінюється судом за
правилами, встановленими статтею 212
цього Кодексу.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 212 ЦПК України, суд
оцінює докази за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об»єктивному та
безпосередньому дослідженні наявних у
справі доказів. Жоден доказ немає для
суду наперед встановленого значення.

За викладених обставин клопотання
представника позивача про призначення
повторної почеркознавчої експертизи
не підлягає задоволенню.

Питання викладене у клопотанні про
призначення технічної експертизи
документа, враховуючи предмет спору,
обґрунтування позову та сторін у
справі, виходить за межі позовних
вимог, у зв»язку з чим дане клопотання
також задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 66, 150 ЦПК України суд,-

У Х В А Л И
В:

У задоволенні клопотання представника
позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 про призначення
повторної почеркознавчої експертизи
та технічної експертизи документа
відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.293
Цивільного процесуального кодексу
України заперечення на ухвали, що не
підлягають оскарженню окремо від
рішення суду, включаються до
апеляційної скарги на рішення суду. У
разі подання апеляційної скарги на
ухвалу, що не підлягає оскарженню
окремо від рішення суду, суд першої
інстанції повертає її заявнику, про що
постановляє ухвалу, яка не підлягає
оскарженню.

Суддя