Справа № 355/876/14-ц
Провадження № 2/355/355/14
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2014 року Баришівський районний
суд Київської області в складі:

головуючого судді Лисюк О.Д.

при секретарі Ющенко Л.А.

розглянувши в відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2,
третя особа: завідувач Баришівського
РС УДМС України у Київській області про
визнання особи такою, що втратила право
користування жилим приміщенням та
зняття її з реєстрації, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з
позовом про визнання особи такою, що
втратила право користування жилим
приміщенням та зняття її з реєстрації.
Свою заяву обґрунтовує тим, що із 22.03.2013
року вона являється власницею
житлового будинку з господарськими
будівлями та спорудами, що
розташований за адресою: АДРЕСА_1 В
даному будинку є зареєстрована колишня
дружина брата, ОСОБА_2, однак не
проживає, що позбавляє можливості
позивача розпоряджатися своїм майном
на власний розсуд. Просить суд
постановити рішення, яким визнати
ОСОБА_2 такою, що втратила право
користування жилим приміщенням та
зобов'язати третю особу зняти з
реєстрації відповідача.

В судовому засіданні представник
позивача ОСОБА_3 підтримала позовні
вимоги своєї довірительки ОСОБА_1,
пояснивши, що остання є власником
житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі
договору дарування житлового будинку з
господарськими будівлями та спорудами
від 22.03.2013 року. У даному будинку також
зареєстрована ОСОБА_2, яка являється
колишньою дружиною брата її
довірительки. З вересня місяця 2012 року
вона не проживає в будинку, при цьому
зніматися з реєстраційного обліку не
бажає. Просить суд постановити рішення,
яким визнати відповідача ОСОБА_2
втратившим право на користування
житловим приміщенням та зобов'язати
третю особу зняти відповідача з
реєстрації за вказаною адресою.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання
не з'явився. Про час та місце розгляду
справи повідомлена належним чином
через засоби масової інформації, а саме
оголошення в пресі «Час Київщини» від
27.06.2014 року.

Представник третьої особи: завідувач
Баришівського РС УДМС України у
Київській області в судове засідання
не з'явився. До суду надійшов лист про
розгляд справи за відсутності їхнього
представника.

Заслухавши пояснення представника
позивача, дослідивши матеріали справи
суд вважає, що заявлений позов є
обґрунтованим та підлягає до
задоволення виходячи з наступних
міркувань.

Судом встановлено, що на підставі
договору дарування від 22 березня 2013
року ОСОБА_1 являється власницею
житлового будинку з господарськими
будівлями та спорудами, що
розташований по АДРЕСА_1

В даному будинку є зареєстрована
колишня дружина її брата, ОСОБА_2, яка є
відповідачем по даній справі.

У вересні місяці 2012 року ОСОБА_2 та
ОСОБА_4 (брат позивача) розлучилися.

Після розлучення відповідач в грудні
2012 року зібравши свої речі добровільно
покинула вищевказаний будинок та
переїхала проживати в інше місце, не
повідомивши позивачеві адресу свого
перебування та не залишивши свого
контактного телефону.

На сьогоднішній день відповідач за
вищезгаданою адресою залишається
зареєстрованою, однак в будинку не
проживає.

Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї
власника житла втрачає право на
користування цим житлом у разі
відсутності члена сім'ї без поважних
причин понад один рік, якщо інше не
встановлено домовленістю між ним і
власником житла або законом.

Згідно ст. 156 ЖК України, члени сім'ї
власника будинку (квартири) зобов'язані
дбайливо ставитися до жилого будинку
(квартири). Повнолітні члени сім'ї
власника зобов'язані брати участь у
витратах по утриманню будинку
(квартири) і придомової території та
проведенню ремонту. Спори між
власником та членами його сім'ї про
розмір участі в витратах вирішуються в
судовому порядку.

Відповідно до ст. 167 ЖК України, у разі
вибуття наймача та членів його сім'ї на
постійне проживання до іншого
населеного пункту або в інше жиле
приміщення в тому ж населеному пункті
договір найму жилого приміщення
вважається розірваним з дня вибуття.
Якщо з житлового приміщення вибуває не
вся сім'я, то договір найму жилого
приміщення не розривається, а член
сім'ї, який вибув, втрачає право
користування цим жилим приміщенням з
дня вибуття.

У відповідності з вимогами Постанови
Пленуму Верховного суду № 2 від 12.04.1985
року суди розглядають позови про
визнання наймача (власника) таким, що
втратив право користування жилим
приміщенням.

Факт не проживання ОСОБА_2 в житлі
позивача підтверджується актами
обстеження житлово-побутових умов
складених в присутності свідків та
завірених депутатом селищної ради
Барабаш В.С., а також показами свідків.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що він є
знайомим ОСОБА_1 та неодноразово був у
її будинку, допомагав їй по
господарству, однак із 2012 року ОСОБА_2 в
даному будинку не бачив.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що вона є
дружиною старшого брата позивачки.
ОСОБА_2 знає як колишню дружину
молодшого брата позивачки, їй також
відомо, що останні у вересні місяці 2012
року розлучилися, ОСОБА_2 забрала свої
речі та покинула місце свого
проживання та переїхала проживати в
інше невідоме місце.

У відповідності до ст. 55 Конституції
України - кожен має право будь-якими не
забороненими законом засобами
захищати свої права і свободи від
порушень і протиправних посягань), ст. 16
Цивільного Кодексу України - кожен має
право звернутися до суду за захистом
свого особистого немайнового або
майнового права та інтересу).

У Відповідності до ч. 1 ст. 319 ЦК України,
«власник володіє, користується,
розпоряджається своїм майном на
власний розсуд».

За правилами ст. 3 Закону України «Про
свободу пересування та вільний вибір
місця проживання в Україні»,
реєстрація це - внесення відомостей до
паспортного документа про місце
проживання або місце перебування із
зазначенням адреси житла особи та
внесення цих даних до реєстраційного
обліку відповідно органу спеціально
уповноваженого центрального органу
виконавчої влади з питань реєстрації.

Тобто ОСОБА_2 без згоди позивача ОСОБА_1,
використовує належну їй власність для
свого реєстраційного обліку.

Зазначені обставини порушують
інтереси позивача, створюють перешкоди
у реалізації її прав щодо свого
особистого нерухомого майна.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник
майна має право вимагати усунення
перешкод у здійсненні ним права
користування та розпорядження своїм
майном.

Зі ст. 405 ч. 2 ЦК України вбачається, що
член сім'ї власника житла втрачає право
на користування цим житлом у разі
відсутності члена сім'ї без поважних
причин понад один рік, якщо інше не
встановлено домовленістю між ним і
власником житла або законом.

Тому вимоги ОСОБА_1 ґрунтуються на
законних засадах та повинні підлягати
до задоволення в повному обсязі.

Також встановлене судом
підтверджується письмовими
матеріалами справи:

- копією паспорту гр. ОСОБА_1 серія
НОМЕР_1

- копією ідентифікаційного номеру
гр. ОСОБА_1;

- довідкою №972 від 21.05.2014 року
виданої виконавчим комітетом
Баришівської селищної ради Київської
області;

- копією домової книги;

- копією договору дарування
житлового будинку з господарсьми
будівлями та спорудами від 22.03.2013 року;

- копією Витягу з Державного
реєстру прав на нерухоме майно про
реєстрацію права власності;

- актом обстеження
житлово-побутових умов проживання
ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1

- іншими матеріалами справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.
41 Конституції України, ст. ст. 316, 319, ст.405
ч. 2 ЦК України, ст.ст. 10,30,60, ЦПК України,
ст. ст. 25 ч. 4,319,391 ЦК України, ст. 3 Закону
України «Про свободу пересування та
вільний вибір місця проживання в
Україні», -

ВИРIШИВ:

Позов задовольнити в повному
об'ємі.

Визнати громадянку ОСОБА_2
ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право
користування жилим приміщенням
житлового будинку який розташований за
адресою АДРЕСА_1

Зобов'язати Завідувача Баришівського
РС УДМС України в Київській області
зняти з реєстрації ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1,
з житлового будинку розташованого за
адресою АДРЕСА_1

На дане рішення апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя Баришівського районного суду
О. Д. Лисюк