У Х В А Л А

Іменем України

20.01.2014 року суддя Деснянського
районного суду м. Києва Буша Н.Д.,
перевіривши виконання вимог ст.ст. 119-120
ЦПК України за позовом Публічного
акціонерного товариства комерційний
банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про
стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним
позовом до відповідача про стягнення
заборгованості за кредитним договором
в сумі 18200,78 грн.

Пред'явлена позовна заява підлягала
залишенню без руху, виходячи з
наступного.

Відповідно до вимог ч.5 ст. 119 ЦПК
України до позовної заяви додаються
документи, що підтверджують сплату
судового збору.

Згідно до вимог Закону України «Про
судовий збір», судовий збір може
сплачуватися як у безготівковій, так і
в готівковій формі виключно через
установи банків чи відділення зв'язку
та справляється за місцем розгляду
справи.

Документом про сплату судового збору є
квитанція установи банку або
відділення зв'язку, які прийняли платіж
або платіжне доручення, підписане
уповноваженою посадовою особою банку і
скріплене печаткою установи банку з
відміткою про дату виконання
платіжного доручення.

У разі коли сплата судового збору
здійснюється шляхом перерахування
коштів з рахунка вкладника, відкритого
в установі банку, додається довідка,
засвідчена підписом контролера та
скріплена печаткою установи банку.

При сплаті судового збору готівкою до
документа, щодо якого вчиняється
відповідна дія, додається оригінал
квитанції кредитної установи, яка
прийняла платіж, а при перерахуванні
судового збору з рахунка платника -
останній примірник платіжного
доручення з написом (поміткою)
кредитної установи такого змісту:
"Зараховано в дохід бюджету ___ грн.
(дата)". Цей напис скріплюється першим і
другим підписами посадових осіб,
відбитком печатки кредитної установи з
відміткою дати виконання платіжного
доручення.

Але позивачем всупереч
вищезазначеному, до позовної заяви
було долучено платіжне доручення, яке
не відповідає вказаним вимогам.

Відповідно до долученої довіреності
№3913-О від 25.10.1012 року від позивача на
ім'я ОСОБА_2, останній є заступником
керівника напрямку «credit collection», який не
має права першого чи другого підпису.
Крім того, право першого чи другого
підпису закріплюється виключно
статутом юридичної особи, в якому
зазначається відповідна посада такої
особи та виключено делегування
довіреністю таке право підпису.

16 грудня 2013 року ухвалою Деснянського
районного суду м. Києва позовну заяву
було залишено без руху з наданням
строку на усунення недоліків, надавши
строк на усунення недоліків протягом
п'яти днів з дня отримання ухвали.

Зазначена ухвала була отримана 24.12.2013
року про, що свідчить підписане почтове
повідомлення.

Станом на 20 січня 2014 року до
Деснянського районного суду м. Києва
зазначені в ухвалі недоліки у
встановлений судом строк позивачем
усунуто не було, а саме не надійшло
матеріалів, які б свідчили про усунення
недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК
України, якщо позивач відповідно до
ухвали суду не виконає вимоги ст. ст. 119,
120 ЦПК України, позов вважається
неподаним та повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов
висновку, що недоліки позову усунуто не
було, тому позов слід вважати
неподаним і повернути позивачу.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву за позовом Публічного
акціонерного товариства комерційний
банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про
стягнення заборгованості, вважати
неподаною та повернути, роз'яснивши
право на повторне звернення до суду
після усунення обставин, що стали
підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до
Апеляційного суду м. Києва через
Деснянський районний суд м. Києва
протягом п'яти днів з дня її
проголошення шляхом подання
апеляційної скарги.

Суддя