Справа №619/6459/13-ц
№2/619/398/14
Дергачівський районний суд
Харківської областіУ
складіголовуючого - суддіБолибок Є.А.за
участюсекретаря судового
засіданняМолотко А.В.
розглянувши у відкритому судому
засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про усунення
перешкод у користуванні житлом,-
У грудні 2013 року ОСОБА_3, ОСОБА_4
звернулися до суду з позовом до ОСОБА_5,
в якому просили, зобов'язати ОСОБА_5 не
чинити перешкод позивачам у
користуванні житловим будинком
АДРЕСА_1. В обґрунтування позову
позивачі зазначили, що ОСОБА_3 та
ОСОБА_5, були в зареєстрованому шлюбі,
який розірвано 23.10.2010 року. Від
спільного подружнього життя мають
доньку ОСОБА_4. Зареєстровані та
мешкають позивачі за адресою: АДРЕСА_1,
разом з ОСОБА_5, якому на праві
власності належить житловий будинок.
ОСОБА_5 зловживає спиртними напоями та
постійно вчиняє сварки та насильство в
сім'ї, також ОСОБА_5 неодноразово
притягався до адміністративної
У судове засідання відповідач ОСОБА_5
не з'явився, про час та місце судового
засідання повідомлявся належним чином,
від нього не надійшло повідомлення про
причини неявки. Відповідно до
поштового повідомлення судова
повістка ОСОБА_5 була вручена 28 грудня
Згідно ч.2 ст.77 ЦПК України, сторони та
інші особи, які беруть участь у
справі, зобов'язані повідомляти суд про
причини неявки у судове засідання. У
разі неповідомлення суду про причини
неявки вважається, що сторони та інші
особи, які беруть участь у справі, не
з'явилися в судове засідання без
У судове засідання позивач ОСОБА_3 не
з'явилася, подала до суду заяву, в якій
просила справу розглядати у її
відсутність, у разі неявки в судове
засідання відповідача, не заперечувала
проти заочного розгляду справи та
ухвалення заочного рішення.
У судове засідання позивач ОСОБА_4 не
з'явилася, подала до суду заяву, в якій
просила справу розглядати у її
відсутність, у разі неявки в судове
засідання відповідача, не заперечувала
проти заочного розгляду справи та
ухвалення заочного рішення.
Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України, у
разі неявки в судове засідання
відповідача, який належним чином
повідомлений і від якого не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності або якщо повідомлені ним
причини неявки визнані неповажними,
суд може ухвалити заочне рішення на
підставі наявних у справі доказів,
якщо позивач не заперечує проти такого
вирішення справи.
Так як, відповідач у судове засідання
не з'явився без поважних причин, а
позивачі не заперечують проти
ухвалення заочного рішення на
підставі наявних у справі доказів та
такого вирішення справи, то суд дійшов
до висновку про можливість ухвалення
Судом встановлені обставини і
визначені відповідно до них
Згідно свідоцтва про право на спадщину
за заповітом від 31.10.2006 року,
посвідченого приватним нотаріусом
Дергачівської державної нотаріальної
контори Харківської області ОСОБА_6,
зареєстрованого в реєстрі за №2-4147,
спадкоємцем на цілу частку спадкового
майна ОСОБА_7, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2
року, є ОСОБА_5, спадкове майно
складається з житлового будинку з
надвірними будівлями, розташованого за
Відповідно до рішення Дергачівського
районного суду Харківської області від
15.10.2010 року, шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_5
Згідно паспорту НОМЕР_1, виданого
Дергчівським РВ ГУ ДМС України в
Харківській області, ОСОБА_3
зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1.
Згідно паспорту НОМЕР_2, виданого
Солоницівським ВМ Дергчівського РВ ГУ
МВС України в Харківській області,
ОСОБА_4 зареєстрована за адресою:
Всебічно, повно, об'єктивно та
безпосередньо дослідивши наявні у
справі докази, з'ясувавши обставини, на
які посилалися позивачі, як на підставу
своїх вимог, оцінивши ці докази в
сукупності, суд приходить до висновку
про задоволення позову з наступних
Згідно ч.1 ст.383 ЦК України, власник
житлового будинку, квартири має
право використовувати помешкання для
власного проживання, проживання
членів своєї сім'ї, інших осіб і не має
права використовувати його для
промислового виробництва.
Згідно ч.1 ст.405 ЦК України, члени сім'ї
власника житла, які проживають разом з
ним, мають право на користування цим
житлом відповідно до закону. Житлове
приміщення, яке вони мають право
займати, визначається його власником.
Судом установлено, що позивачі
зареєстровані та мешкають у житловому
будинку за адресою: АДРЕСА_1, який
належить відповідачеві.
Права власника житлового будинку,
квартири визначені ст.383 ЦК України та
ст.150 ЖК УРСР, які передбачають право
власника використовувати житло для
власного проживання, проживання членів
сім'ї, інших осіб і розпоряджатися
своїм житлом на власний розсуд.
Обмеження чи втручання в права
власника можливе лише з підстав,
передбачених законом.
Згідно ч.1 ст.156 ЖК України РСР, члени
сім'ї власника жилого будинку
(квартири), які проживають разом з ним
у будинку (квартирі), що йому
належить, користуються жилим
приміщенням нарівні з власником
будинку (квартири), якщо при їх вселенні
не було іншої угоди про порядок
користування цим приміщенням.
Частиною 2 ст.156 ЖК УРСР передбачено, що
за згодою власника будинку (квартири)
член його сім'ї вправі вселяти в
займане ним жиле приміщення інших
членів сім'ї. На вселення до батьків
їх неповнолітніх дітей згоди
власника не потрібно.
Відповідно до ч.4 ст.156 ЖК УРСР, до членів
сім'ї власника будинку (квартири)
належать особи, зазначені в частині
другій статті 64 цього Кодексу.
Припинення сімейних відносин з
власником будинку (квартири) не
позбавляє їх права користування
займаним приміщенням. У разі
відсутності угоди між власником
будинку (квартири) і колишнім членом
його сім'ї про безоплатне користування
жилим приміщенням до цих відносин
застосовуються правила, встановлені
статтею 162 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.64 ЖК УРСР, до членів сім'ї
наймача належать дружина наймача, їх
діти і батьки. Членами сім'ї наймача
може бути визнано й інших осіб, якщо
вони постійно проживають разом з
наймачем і ведуть з ним спільне
Як вбачається з матеріалів справи,
ОСОБА_3 припинила сімейні відносини з
відповідачем, але відповідно до ч.4 ст.156
ЖК УРСР не позбавлена права
користування житловим будинком
ОСОБА_4 є донькою відповідача та
відповідно до ч.1 ст.405 ЦК України має
право на користування житловим
Відповідачем не надано суду належних
та допустимих доказів того, що позивачі
втратили право користування житлом,
тому їх позов підлягає задоволенню.
Згідно ч.3 ст.10 ЦПК України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на
підставу своїх вимог або заперечень,
крім випадків, встановлених цим
Згідно ч.1 ст.11 ЦПК України, суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, поданим відповідно до цього
Кодексу, в межах заявлених ними вимог і
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі.
На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 11, 60, 208, 209, 212-215, 223-226, 233 ЦПК
України, суд -
Позов ОСОБА_3 та ОСОБА_4 задовольнити
Зобов'язати ОСОБА_5 не чинити перешкод
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у користуванні
житловим будинком АДРЕСА_1.
Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку в судову палату
по цивільних справах апеляційного суду
Харківської області через
Дергачівський районний суд
Харківської області шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня його проголошення. Особи,
які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні
під час проголошення судового
рішення, можуть подати апеляційну
скаргу протягом десяти днів з дня
отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте
судом, що його ухвалив, за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку, встановленому ЦПК
України. У цьому разі строк, протягом
якого розглядалася заява, не
включається до строку на апеляційне
оскарження рішення.

Заочне рішення набирає законної сили
відповідно до загального порядку,
встановленого ЦПК України.

Суддя

Є.А. Болибок