Справа № 310/6360/13-ц
УХВАЛА

21 січня 2014 рокум. Бердянськ
Бердянський міськрайонний суд
Запорізької області у складі судді
Полянчука Б.І., при секретарі Панченко
Л.І., розглянувши у відкритому судовому
засіданні цивільну справу за позовом
Бердянського міжрайонного прокурора
до Бердянської міської ради, ОСОБА_1,
про визнання незаконним та скасування
рішення, визнання недійсним державного
акту, скасування запису про державну
реєстрацію, зобов'язання зробити дії,

ВСТАНОВИВ:

Бердянський міжрайонний
прокурор звернувся з позовом до
Бердянської міської ради, ОСОБА_1, про
визнання незаконним та скасування
рішення, визнання недійсним державного
акту, скасування запису про державну
реєстрацію, зобов'язання зробити дії.

У судовому засіданні
представник відповідача ОСОБА_2 заявив
клопотання про залишення позовної
заяви без руху та надання прокурору
строку для усунення недоліків позову,
оскільки він звернувся з позовом до
суду як позивач, хоча за ч. 2 ст. 45 ЦПК
України повинен був звернутися з
позовом до суду в інтересах органу,
який уповноважений державною
здійснювати відповідні функції у
спірних правовідносинах, а саме
Держсільгоспінспекції України та її
зазначити позивачем.

Представник відповідача
ОСОБА_3 клопотання підтримав і просив
його задовольнити.

Прокурор просив у
задоволення клопотання відмовити.

Відповідач ОСОБА_1 у судове
засідання не з'явився без поважних
причин, про слухання справи
повідомлений належним чином.

Представник Бердянської
міської ради в судове засідання не
з'явився, подав до суду заяву про
розгляд справи у відсутності
представника.

Заслухавши осіб, які беруть
участь у справі, суд вважає, що
клопотання не підлягає задоволенню
виходячи з наступного.

За ст. 121 Конституції
України, прокуратура України становить
єдину систему, на яку покладаються:

1) підтримання державного
обвинувачення в суді;

2) представництво інтересів
громадянина або держави в суді у
випадках, визначених законом;

3) нагляд за додержанням
законів органами, які проводять
оперативно-розшукову діяльність,
дізнання, досудове слідство;

4) нагляд за додержанням
законів при виконанні судових рішень у
кримінальних справах, а також при
застосуванні інших заходів
примусового характеру, пов'язаних з
обмеженням особистої свободи громадян.

Статтею 36-1 Закону України
«Про прокуратуру» передбачено, що
представництво прокуратурою інтересів
громадянина або держави в суді полягає
у здійсненні прокурорами від імені
держави процесуальних та інших дій,
спрямованих на захист у суді інтересів
громадянина або держави у випадках,
передбачених законом.

Підставою представництва в
суді інтересів громадянина є його
неспроможність через фізичний стан,
недосягнення повноліття, похилий вік,
недієздатність або обмежену
дієздатність самостійно захистити
свої порушені чи оспорювані права або
реалізувати процесуальні
повноваження. Наявність таких підстав
має бути підтверджена прокурором
шляхом надання суду відповідних
доказів.

Підставою представництва в
суді інтересів держави є наявність
порушень або загрози порушень
інтересів держави.

Представництво інтересів
громадянина або держави здійснюється
прокурором також на підставі
заподіяння громадянину або державі
шкоди внаслідок вчинення
кримінального правопорушення чи
іншого суспільно небезпечного діяння,
передбаченого законом про кримінальну
відповідальність.

За наявності підстав,
передбачених частинами другою -
четвертою цієї статті, з метою
представництва громадянина або
держави прокурор має право в порядку,
передбаченому процесуальним законом:

1) звертатися до суду з
позовами (заявами, поданнями);

2) вступати у справу,
порушену за позовами (заявами,
поданнями) інших осіб, на будь-якому
етапі розгляду;

3) ініціювати перегляд
судових рішень, у тому числі у справі,
порушеній за позовом (заявою, поданням)
іншої особи;

4) брати участь у розгляді
справ.

Обираючи форму
представництва, передбачену частиною
п'ятою цієї статті, прокурор визначає, в
чому полягає порушення або загроза
порушення інтересів держави чи
громадянина, обґрунтовує необхідність
їх захисту.

З метою вирішення питання
про наявність підстав для ініціювання
перегляду судових рішень у справі,
розглянутій без участі прокурора,
вступ у розгляд справи за позовом
(заявою, поданням) іншої особи прокурор
має право знайомитися з матеріалами
справи в суді, робити виписки з неї,
отримувати копії документів, що
знаходяться у справі.

У статті 45 ЦПК України
зазначено, що з метою представництва
інтересів громадянина або держави в
суді прокурор в межах повноважень,
визначених законом, звертається до
суду з позовною заявою (заявою), бере
участь у розгляді справ за його
позовами, а також може вступити за
своєю ініціативою у справу,
провадження у якій відкрито за позовом
інших осіб, на будь-якій стадії її
розгляду, подає апеляційну, касаційну
скаргу, заяву про перегляд судового
рішення Верховним Судом України, про
перегляд судового рішення за
нововиявленими обставинами. При цьому
прокурор повинен надати суду
документи, які підтверджують
неможливість громадянина самостійно
здійснювати представництво своїх
інтересів.

Прокурор, який звертається
до суду в інтересах держави, в позовній
заяві (заяві) самостійно визначає, в
чому полягає порушення інтересів
держави, та обґрунтовує необхідність
їх захисту, а також зазначає орган,
уповноважений державою здійснювати
відповідні функції у спірних
правовідносинах. У разі відсутності
такого органу або відсутності у нього
повноважень щодо звернення до суду
прокурор зазначає про це в позовній
заяві і в такому разі прокурор набуває
статусу позивача.

У позовній заяві прокурор
зазначив підстави для звернення з
позовом до суду в інтересах держави і
обґрунтував їх.

Звертаючись з позовом до
суду в інтересах держави прокурор сам
визначає в чому полягає інтереси
держави та обґрунтовує необхідність їх
захисту і виступає позивачем або
визначає орган, уповноважений державою
здійснювати відповідні функції у
спірних правовідносинах і зазначає
його позивачем.

Крім того згідно з принципом
диспозитивності, прокурор, якому
належить право вимоги, розпоряджається
своїми правами на власний розсуд, і суд
не вправі зобов'язати його звертатися з
позовом до суду в інтересах якоїсь
конкретної особи.

За таких обставин підстави
для встановлення судом строку для
усунення недоліків позову відсутні.

Керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК
України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання
про залишення позовної заяви без руху
та надання прокурору строку для
усунення недоліків позову відмовити.

Ухвала є остаточною та
оскарженню не підлягає.

Суддя