Справа № 544/960/14-ц
№ пров. 2/544/312/2014
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

11 червня 2014 року, суддя Пирятинського
районного суду Полтавської області
Ощинська Ю.О., перевіривши виконання
вимог ст.ст. 119-120 Цивільного
процесуального кодексу України (далі -
ЦПК України) за зустрічним позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна
об'єктом спільної сумісної власності
подружжя та поділ спільного майна
подружжя,

у с т а н о в и л а:

У провадженні Пирятинського районного
суду Полтавської області з 15.05.2014
знаходиться цивільна справа за позовом
ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права
власності на половину спільно набутого
майна подружжя та реальний його
розподіл.

11.06.2014 до суду надійшла зустрічна
позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
визнання майна об'єктом спільної
сумісної власності подружжя та поділ
спільного майна подружжя. При
зустрічній позовній заяві міститься
заява про відстрочення сплати судового
збору, у якій позивач вказує на тому, що
у зв'язку з неможливістю вирахувати
вартість спірного майна - не може
визначити та сплатити суму судового
збору.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 Цивільного
процесуального кодексу України до
позовної заяви додається документ, що
підтверджує сплату судового збору.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий
збір» за подання до суду позовної заяви
майнового характеру судовий збір
справляється у розмірі 1 відсотку ціни
позову, але не менше 0,2 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 3 розмірів мінімальної
заробітної плати.

Відповідно до Закону України «Про
Державний бюджет України на 2014 рік»
мінімальна заробітна плата станом на
01.01.2014 р. визначена у розмірі 1218 грн.

Питання про відстрочення чи
розстрочення судового збору може
ставити і відповідач у разі подання ним
зустрічного позову.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України суд,
враховуючи майновий стан сторони, може
своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
визначений строк, але не більше як до
ухвалення судового рішення у справі. В
такому разі, у клопотанні про
відстрочення (розстрочення) сплати
збору сторона повинна навести
обставини, які свідчать про її
незадовільне (скрутне) матеріальне
становище та подати суду відповідні
докази. Такими доказами можуть бути
документи про рівень доходу позивача;
документи про заборгованість перед
іншими особами, наприклад, за
комунальні послуги; документи про
стягнення заборгованості з позивача в
межах виконавчого провадження;
документи про наявність утриманців
тощо. В іншому випадку суд залишає
позовну заяву без руху.

ОСОБА_1 не надано доказів скрутного
матеріального становища.

Згідно до ч.ч. 1, 2 ст. 121 ЦПК України,
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог ст.ст. 119 і
120 ЦПК України, або не сплачено судовий
збір, постановляє ухвалу в якій
зазначаються підстави залишення заяви
без руху, про що повідомляє позивача і
надає йому строк для усунення
недоліків, який не може перевищувати
п'яти днів з дня отримання позивачем
ухвали. Якщо позивач відповідно до
ухвали суду у встановлений строк
виконає вимоги, визначені ст.ст. 119 і 120
ЦПК України, сплатить суму судового
збору позовна заява вважається поданою
в день первісного її подання до суду.
Інакше заява вважається неподаною і
повертається позивачеві.

Таким чином, для вирішення питання про
прийняття зустрічного позову позивачу
слід сплатити судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст.
121 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до
ОСОБА_2 про визнання майна об'єктом
спільної сумісної власності подружжя
та поділ спільного майна подружжя -
залишити без руху.

Надати позивачу термін на усунення
вказаних в ухвалі недоліків - не більше
п'яти днів з дня отримання копії цієї
ухвали.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог
ухвали у встановлений строк, заява про
видачу судового наказу вважатиметься
неподаною і підлягає поверненню
заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -