Пр. № 2/643/576/2014
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2014 року Московський районний суд м.
Харкова у складі

головуючого судді Зінченко Ю.Є.

за участю секретаря Колтур Я.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Харкові цивільну справу
за позовом ОСОБА_1 до Харківської
міської ради про поновлення строку
прийняття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в
якому зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла
його мати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 Після
смерті матері позивач та його батько
були спадкоємцями першої черги, проте
спадщину прийняв лише батько.
ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивача
ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 На момент смерті
батька разом з ним проживала його мати
ОСОБА_4, 1923 року народження, яка
доводилась позивачу бабусею та померла
ІНФОРМАЦІЯ_5, тобто через 3 місяця після
смерті батька позивача.

У зв'язку з тим, що позивач на момент
смерті батька та бабусі відбував
покарання у вигляді позбавлення волі,
про їхню смерть позивач дізнався лише
по приїзді до м. Харкова навесні 2012
року. Документи що посвідчують особу
рідних (паспорти, посвідчення та інше) -
матері, батька та бабусі зникли. Після
смерті бабусі позивач є єдиним її
спадкоємцем, а вона, в свою чергу, не
встигла оформити, спадщину після
смерті батька позивача, тобто має місце
спадкова трансмісія. Таким чином, після
смерті матері позивача його батько
прийняв спадщину, а після смерті батька
лишилися два спадкоємця першої черги -
бабуся позивача та позивач, а
відповідно до статті 1261 ЦК України у
першу чергу право на спадкування за
законом мають діти спадкодавця, у тому
числі таті за життя спадкодавця та
народжені після його смерті, той з
подружжя, який його пережив, та батьки.

У зв'язку з тим, що після смерті батька
бабуся не встигла прийняти спадщину,
належну їй частку спадщини після її
смерті також наслідує позивач. 20 червня
2012 року позивач звернувся до Третьої
Харківської державної нотаріальної
контори із заявою про прийняття
спадщини за законом після смерті
батька ОСОБА_3 та бабусі ОСОБА_4 У
зазначеній заяві він вказав склад
спадщини, а саме: квартира за адресою:
АДРЕСА_1; земельну ділянку
сільськогосподарського призначення на
території Харківської області; грошові
вклади до Ощадбанку.

Із відповіді Третьої Харківської
державної нотаріальної контори від
30.06.2012 року вбачається, що позивачем
пропущено строк для прийняття спадщини
та він зобов'язаний також надати
оригінал свідоцтва про смерть бабусі.

Оригінал свідоцтва про народження
батька був відсутній, тому позивач
займався питанням одержання оригіналу
свідоцтва про народження батька, аби на
його підставі одержати оригінал
свідоцтва про смерть батька. Для
отримання оригіналу свідоцтва про
смерть бабусі, 23.11.2012 року позивач
звернувся до Московського районного
суду м. Харкова із заявою про
встановлення факту родинних відносин
між позивачем та його бабусею ОСОБА_4,
такий порядок викликаний відсутністю
свідоцтва про народження батька
позивача.

11 грудня 2012 року рішенням Московського
районного суду м. Харкова було
встановлено факт родинних відносин,
визнано, що ОСОБА_4, була бабусею ОСОБА_1.
В зв'язку з тим, що батько позивача
народився в Німецькій Демократичній
Республіці у місці Шверін, його
свідоцтво про народження зберігається
в архівах Російської Федерації. Так,
позивачем було направлено заяву від
16.08.2012 року до відділу накопичення,
зберігання та видачі документів РАЦС
Головного управління РАЦС (м. Москва)
стосовно надання дублікату свідоцтва
про народження ОСОБА_3.

14 березня 2013 року позивачу надійшла
відповідь про можливість отримання
свідоцтва про народження його батька
за правилами конвенції про правову
допомогу і правові відносини, на
підставі чого свідоцтво про народження
батька було отримано позивачем.

Просить позов задовольнити, поновити
строк для прийняття спадщини після
смерті батька ОСОБА_3, поновити строк
для прийняття спадщини після смерті
бабусі ОСОБА_4. Визначити позивачу
ОСОБА_1, додатковий строк для прийняття
спадщини після смерті батька ОСОБА_3
тривалістю у три календарні місяці від
моменту набрання чинності рішенням
суду. Визначити ОСОБА_1, додатковий
строк для прийняття спадщини після
смерті бабусі ОСОБА_4 тривалістю у три
календарні місяці від моменту набрання
чинності рішенням суду.

Представник позивача, яка діє на
підставі довіреності, надала суду
заяву, в якій позов підтримала у
повному обсязі, просила задовольнити,
розглядати справу за її відсутності.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, надав суду
заперечення на позов, в яких позов не
визнав та вказав, що ОСОБА_1 як на
підставу пропуску строку для прийняття
спадщини посилається на те, що він не
знав про смерть спадкодавця, бо в цей
час знаходився в місцях позбавлення
волі, але ці ствердження не
підтвердженні документально. Позивач
знав про необхідність звернення у
встановлений шестимісячний строк до
нотаріальної контори з заявою про
прийняття спадщини, але не звернувся
через те, що відбував покарання у
вигляді позбавлення волі. Спадкодавець
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_4
померла ІНФОРМАЦІЯ_5, отже позивач мав
звернутися до нотаріальної контори з
заявою до 02.05.2011 року. Позовна заява не
містить мотивованої постанови
нотаріуса про відмову у вчиненні
нотаріальних дій, як того вимагає чинне
законодавство. Посилаючись на ст.ст. 1269,
1270, 1272 ЦК України, на п. 207 Інструкції про
порядок вчинення нотаріальних дій
нотаріусами України, зазначив, що
позивач міг безперешкодно звернутись
до нотаріальної контори поштою.
Позивач звільнився з місць позбавлення
волі 08.10.2011 року, але з заявою про
прийняття спадщини звернуся лише 20.06.2012
року, тобто більш ніж через 8 місяців
після звільнення. Тому є підстави
вважати, що позивачем не надано доказів
поважності причин пропуску строку для
прийняття спадщини, у зв'язку з чим
позовні вимоги задоволенню не
підлягають. Просив відмовити в
задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в
повному обсязі.

Суд, перевіривши матеріали справи та
дослідивши надані докази в їх
сукупності, встановив наступні факти
та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва
про народження, позивач ОСОБА_1, 1974 року
народження є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_2
(а.с.33).

Рішенням Московського районного суду
від 11.12.2012 року встановлено факт, що
ОСОБА_4 була бабусею ОСОБА_1 (а.с. 15).

Згідно свідоцтва про народження,
ОСОБА_3 є сином ОСОБА_4 (а.с. 68).

Згідно повторних свідоцтв про смерть,
виданих 14.06.2012 року ОСОБА_3 помер
ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_2 померла
ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 10,11).

Згідно повторного свідоцтва про
смерть, виданого 13 лютого 2013 року,
ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 12).

Згідно довідки про звільнення, ОСОБА_1
засуджений 26.02.2009 року Київським
районним судом м. Харкова до 4 років
позбавлення волі, початок строку
відбування покарання 05.12.2008 року,
звільнений 08.10.2011 року умовно
достроково на 1 рік 2 місяці 5 днів (а.с. 9).

20.12.2012 року позивач звернувся до ХДНК №
3 з заявою про прийняття спадщини після
смерті батька ОСОБА_3 та бабусі ОСОБА_4
Листом ХДНК № 3 позивачу повідомлення
про пропуск 6-місячного строку для
звернення з заявою про прийняття
спадщини (а.с. 16,17).

Відповідно до довідки СТ «Контакт»,
власником земельної ділянки НОМЕР_1,
яка була виділена ОСОБА_2 в 1995 року, на
даний час є ОСОБА_3 (а.с. 18).

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина
відкривається в наслідок смерті особи
або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу
право на спадкування за законом мають
діти спадкодавця, у тому числі зачаті
за життя спадкодавця та народжені
після його смерті, той з подружжя, який
його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для
прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 2 ст. 1272 ЦК України за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Згідно ст. 1276 Цивільного кодексу
України (надалі по тексту ЦК України)
якщо спадкоємець за заповітом за
законом помер після відкриття спадщини
і не встиг її прийняти, право на
прийняття належної йому частки
спадщини, крім права на прийняття
обов'язкової частки у спадщині,
переходить до його спадкоємців
(спадкова трансмісія). Право на
прийняття спадщини у цьому випадку
здійснюється на загальних підставах
протягом строку, що залишився. Якщо
строк, що залишився, менший як три
місяці, він подовжується до трьох
місяців.

Згідно п. 2 листа ВССУ з розгляду
цивільних та кримінальних справи від
16.05.2013 року «Про судову практику
розгляду цивільних справ про
спадкування», норми ст. 1272 ЦК щодо права
на звернення до суду з позовом про
визначення додаткового строку для
прийняття спадщини застосовуються до
спадкоємців, право на спадкування яких
виникло із набранням чинності ЦК.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про
визначення додаткового строку для
подання заяви про прийняття спадщини
подається: 1) у разі відсутності
письмової згоди всіх спадкоємців, які
прийняли спадщину, на подання
спадкоємцем, який пропустив
шестимісячний строк, заяви про
прийняття спадщини до нотаріальної
контори; 2) у разі пропуску
шестимісячного строку подання заяви
про прийняття спадщини до нотаріальної
контори та відсутності інших
спадкоємців, які прийняли спадщину та
могли б дати письмову згоду на подання
цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення
додаткового строку для подання заяви
про прийняття спадщини слід також
враховувати, що додатковий строк
визначається у разі, якщо суд визнає
причини пропуску строку для прийняття
спадщини поважними.

На підставі викладеного, судом
встановлено, що позивач є спадкоємцем
першої черги після смерті свого батька
ОСОБА_3 та бабусі ОСОБА_4, строк на
подання заяви про прийняття спадщини
пропущений ним з поважних причин та
обумовлений тим, що на час смерті
спадкодавців він відбував покарання у
місцях позбавлення волі та після
звільнення від відбування покарання
позивач потребував значного часу для
отримання повторних оригіналів
документів (свідоцтв про смерть,
свідоцтв про народження), що
підтверджується наданими позивачем
доказами та датами видачі вказаних
документів, встановлення факту
родинних відносин у судовому порядку.

Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона
зобов'язана довести ті обставини, на
які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень, крім
випадків, встановлених статтею 61 цього
Кодексу.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України, суд
оцінює докази за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному, об'єктивному та
безпосередньому дослідженні наявних у
справі доказів.

Таким чином, судом на підставі наданих
позивачем доказів встановлено
поважність причини пропуску строку на
прийняття спадщини, в зв'язку з чим суд
вважає позов обґрунтованим та таким, що
підлягає задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись
ст.ст. 10,11,60,61,88,169,209,214-216 ЦПК України,
ст.ст. 1218-1223,1225, 1270,1272, 1276 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для прийняття
спадщини після смерті батька ОСОБА_3,
який помер ІНФОРМАЦІЯ_4.

Поновити ОСОБА_1 строк для прийняття
спадщини після смерті бабусі ОСОБА_4,
яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для
прийняття спадщини після смерті батька
ОСОБА_3 тривалістю у три календарні
місяці з дня набрання рішенням суду
законної сили.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для
прийняття спадщини після смерті бабусі
ОСОБА_4 тривалістю у три календарні
місяці з дня набрання рішенням суду
законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається до Апеляційного суду
Харківської області через суд першої
інстанції протягом десяти днів з дня
його оголошення. Особи, які брали
участь у справі, але не були присутні в
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії
рішення.

Суддя

Зінченко Ю.Є.