Провадження №2/761/781/2014
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
13 січня 2014 року Шевченківський
районний суд м. Києва в складі:
головуючого - судді: Волошина
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні
Шевченківського районного суду м.
Києва цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування
матеріальної та моральної шкоди,
завданої залиттям, -
В жовтні 2013р. позивачка ОСОБА_1
звернулася до Шевченківського
районного суду м. Києва з позовом до
відповідача ОСОБА_2, в якому просила
суд: стягнути на свою користь з
відповідача у відшкодування
матеріальної шкоди 9132,0 грн.; у
відшкодування моральної шкоди 2000,0 грн.,
а також понесені судові витрати.
Свої позовні вимоги позивачка
обгрунтовувала тим, що їй на праві
приватної власності належить квартира
01 листопада 2011р. мало місце залиття
квартири позивачки АДРЕСА_1 з вище
розташованої квартири АДРЕСА_2 в цьому
ж будинку, власником якої є відповідач.
Вказане залиття відбулося, внаслідок
халатного відношення мешканців
квартири АДРЕСА_2 до сантехнічного
Внаслідок залиття квартири позивачки,
останній було спричинено матеріальну
та моральну шкоду, розмір
матеріального збитку, який було
спричинено позивачці, внаслідок
залиття складає 9132,0 грн.
Крім того, позивачці також спричинена
моральна шкода, яка полягає у душевних
стражданнях, внаслідок пошкодження її
майна, в результаті залиття її
квартири, вона втратила нормальний
спосіб життя, кардинально порушено
нормальні життєві зв'язки, що спричиняє
їй моральних і фізичних страждань.
Оскільки відповідач відмовляється в
добровільному порядку відшкодувати їй
завдану матеріальну і моральну шкоду,
позивачка вимушена була звернутися до
суду за захистом свого порушеного
До судового засідання позивачка подала
на адресу суду заяву, в якій просила суд
здійснювати розгляд справи у її
відсутність, заявлені позовні вимоги
підтримує в повному обсязі, з підстав,
зазначених в позові, не заперечує проти
заочного розгляду справи.
Відповідач, про час і місце судового
розгляду оповіщався у встановленому
законом порядку, у судові засідання не
з'являвся, про поважність причин неявки
суд не повідомляв та не просив
розглядати справу у його відсутність,
свого представника до суду не направив,
заперечення проти позову не
Оскільки сторона позивача не
заперечувала проти проведення
заочного розгляду справи і відповідно
до ст. ст. 169, 224 ЦПК України суд
постановив ухвалу про заочний розгляд
справи на підставі наявних у справі
Суд, розглянувши подані сторонами
документи, повно і всебічно з'ясувавши
всі фактичні обставини справи, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, вважає, що позов підлягає
частковому задоволенню з наступних
Як вбачається з матеріалів справи і це
встановлено судом, що квартира АДРЕСА_1,
відповідно до договору міни від 14
квітня 1994р. належить на праві приватної
власності позивачці.
Судом встановлено, що 01 листопада 2011р.
мало місце залиття квартири позивачки
Згідно з Актом від 02 листопада 2011р.
складеного комісією КП «ЖЕК
Михайлівська» Шевченківського району
залиття квартири позивачки, відбулося,
з вище розташованої квартири АДРЕСА_2,
внаслідок халатного відношення
мешканців цієї квартири до
сантехнічного обладнання. У зв'язку з
залиттям квартири позивачки, було
пошкоджено стеля та стіна в коридорі
(площа пошкоджень - 11,0 кв.м.) та в
кімнаті, стіна та стеля (площа
пошкоджень - 18,0 кв.м.).
Судом також встановлено, що відповідач
є власником квартири АДРЕСА_2.
Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова
шкода завдана неправомірними
рішеннями, діями чи бездіяльністю
особистим немайновим права фізичної
або юридичної особи, а також шкода
задана майну фізичної або юридичної
особи, відшкодовується в повному
обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється
від її відшкодування, якщо вона доведе,
що шкоди завдано не з її вини.

За змістом ст. 1192 ЦК України з
урахуванням обставин справи суд за
вибором потерпілого може зобов'язати
особу, яка завдала шкоди майну,
відшкодувати її в натурі (передати річ
того ж роду і такої ж якості, полагодити
пошкоджену річ тощо) або відшкодувати
завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають
відшкодуванню потерпілому,
визначається відповідно до реальної
вартості втраченого майна на момент
розгляду справи або виконання робіт,
необхідних для відновлення
пошкодженої речі.

Згідно з зведеним кошторисним
розрахунком, локальним кошторисом від
30 листопада 2011р. розмір матеріального
збитку складає 9132,0 грн.

Оцінюючи належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності, суд вважає, що
залиття квартири позивачки, відбулося
саме з вини відповідача, а тому суд
приходить до висновку про задоволення
вимог про стягнення матеріальної шкоди
і стягнення з відповідача на користь
позивачки у відшкодування
матеріальної шкоди завданої внаслідок
пошкодження майна в розмірі 9132,0 грн.

Частиною 1 ст. 23 ЦК України передбачено,
що особа має право на відшкодування
моральної шкоди, завданої внаслідок
порушення її прав.

У відповідності з п. 3) ч. 2 цієї статті
моральна шкода полягає у душевних
стражданнях, яких фізична особа
зазнала у зв'язку із знищенням чи
пошкодженням її майна.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна
шкода, завдана фізичній або юридичній
особі неправомірними рішеннями, діями
чи бездіяльністю, відшкодовується
особою, яка її завдала, за наявності її
вини.

Враховуючи роз'яснення Пленуму
Верховного Суду України, даних у п.9
Постанови «Про судову практику в
справах про відшкодування моральної
(немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня
1995 р., згідно з якими розмір
відшкодування моральної шкоди
визначається в межах заявлених вимог
залежно від характеру та обсягу
заподіяних позивачеві моральних і
фізичних страждань, з урахуванням в
кожному конкретному випадку ступеню
вини відповідача та інших обставин.
Зокрема, враховується характер і
тривалість страждань, стан здоров'я
потерпілого, тяжкість завданої травми,
істотність вимушених змін у його
життєвих і виробничих стосунках,
ступінь зниження престижу, ділової
репутації, при визначенні розміру
моральної шкоди суд враховує, що мало
місце залиття квартири позивачки, з
вини відповідача, внаслідок якого було
пошкоджено її майно, також це залиття
спричинило у позивачки негативні зміни
у звичайних умовах її життя, що
зумовлено витрачанням часу на
документальне оформлення випадку
залиття, тривалого захисту свого
порушеного права в суді, а тому суд
вважає, що позовні вимоги в частині
відшкодування моральної шкоди
підлягають частковому задоволенню, з
відповідача на користь позивачки у
відшкодування моральної шкоди
підлягає стягненню 1000,0 грн.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з
відповідача на користь позивачки
підлягає стягненню, судові витрати, які
складаються з судового збору у розмірі
344,1 грн.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 57 - 61, 79, 88, 169, 179, 208,
209, 212 - 215, 218, 223, 224, 294 ЦПК України; ст.ст. 22,
23, 1166, 1167, 1192 ЦК України; Постановою
Пленуму Верховного Суду України «Про
судову практику в справах про
відшкодування моральної (немайнової)
шкоди» за № 4 від 31 березня 1995 р. з
подальшими змінами та доповненнями,
суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про
відшкодування матеріальної та
моральної шкоди, завданої залиттям -
задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у
відшкодування матеріальної шкоди 9132,0
/дев'ять тисяч сто тридцять дві/ грн.; у
відшкодування моральної шкоди 1000,0
/одна тисяча/ грн.; судовий збір у
розмірі 344 /триста сорок чотири/ грн. 10
коп.

В решті позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто
судом, що його ухвалив за письмовою
заявою відповідача. Заяву про перегляд
заочного рішення може бути подано
протягом десяти днів з дня отримання
його копії.

У разі залишення заяви про перегляд
заочного рішення без задоволення
заочне рішення може бути оскаржене в
загальному порядку. У цьому разі строк,
протягом якого розглядалася заява, не
включається до строку на апеляційне
оскарження рішення.

Рішення суду може бути оскаржене до
Апеляційного суду м. Києва через
Шевченківський районний суд м. Києва
шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня його
проголошення. Особи, які брали участь у
справі, але не були присутні у судовому
засіданні під час проголошення
судового рішення, можуть подати
апеляційну скаргу протягом десяти днів
з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку для подання
апеляційної скарги, якщо апеляційну
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги рішення, якщо його
не скасовано, набирає законної сили
після розгляду справи апеляційним
судом.

Суддя:

підпис/