Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"31" липня 2014 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Гончарук В.П.,

при секретарі Лисенко М.В.

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: РВ ДМС Дніпровського району м. Києва про визнання особи такою, що втратило право користування житловим приміщенням,

встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась з позовом до суду, просить визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1, мотивуючи свої вимоги тим, що сторона є її братом та зареєстрован у спірній квартири, однак ОСОБА_2 не проживає в ній понад двох років, не сплачує за комунальні послуги, має інше місце проживання, при цьому перешкод у користуванні квартирою позивачка не чинила.

Позивачка в судове засідання не з'явилась, однак, надала до суду заяву, де позов підтримала в повному обсязі та просить суд винести рішення в заочному провадженні у її відсутність за наявними у справі доказами та матеріалами.

Відповідачі в судове засідання не з'явились, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином шляхом направлення судових повісток за адресою вказаною у позовній заяві, про причини неявки суд не повідомили.

Представник третьої особи - РВ ДМС Дніпровського району м. Києва в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

На підставі ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин, враховуючи думку позивачки, яка просила розглядати справи в заочному провадженні, суд визнав можливим провести заочний розгляд справи за відсутності сторін у справі на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. ст. 64, 65 Житлового кодексу України, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Судом встановлено, що 07.10.2013 року відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 5)

Згідно з довідкою б/н виданої ЖБК «Механізатор-5» (форма №3) в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3., ОСОБА_2 «Брат» ІНФОРМАЦІЯ_1

Відповідно до ст. 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається житлове приміщення на протязі шести місяців, а відповідно до ст. 72 Житлового кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщення внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки проводиться в судовому порядку.

Як роз'яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року за № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням, необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності суд може продовжити пропущений строк.

Згідно ст. 57 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

На підтвердження факту відсутності відповідача ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1, позивачкою надано акти від 14.04.2014 року, складеного комісією у складі мешканців квартири № 243, 248, 246, 247 в будинку АДРЕСА_1, та затверджені начальником ЖБК «Механізатор-5» (а.с. 4).

Як убачається з матеріалів справи та пояснень позивачки викладених у позовній заяві, відповідач ОСОБА_2 понад двох року в спірній квартирі не проживає, не користується житловою площею, за комунальні послуги не сплачує, проживає в іншому місці, будь-яких поважних причин, які б перешкоджали відповідачці користуватись спірною квартирою, судом не встановлено, а тому є підставі визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловою площею, а саме квартирою АДРЕСА_1.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: РВ ДМС Дніпровського району м. Києва про визнання особи такою, що втратило право користування житловим приміщенням підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 64, 71, 72 Житлового кодексу України, ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання», ст.ст. 10, 57, 58, 60, 88, 209, 212-215, 218, 224-226, 232-233, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: РВ ДМС Дніпровського району м. Києва про визнання особи такою, що втратило право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: