Справа №
Провадження №
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2014 року

м.Селидове

Селидівський міський суд Донецької
області у складі:

головуючого судді Черкова В.Г.,

за участю секретаря Кідрон О.М.,

за участю представника позивача
ОСОБА_1, розглянувши у відкритому
судовому засіданні в місті Селидове
цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в
інтересах ОСОБА_2 до Територіальної
громади м.Селидове про встановлення
місця відкриття спадщини і визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до суду з
позовом до Територіальної громади
м.Селидове про встановлення місця
відкриття спадщини і визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини.

На обґрунтування вимог позивач
вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла
його рідна тітка ОСОБА_3. В зв'язку з
відсутністю спадкоємців першої черги,
він є єдиним спадкоємцем після смерті
тітки, який закликається до
спадкування за законом у другу чергу за
правом представлення свого батька
ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.
Фактичним постійним місцем проживання
ОСОБА_3 було АДРЕСА_1. Але, за даною
адресою спадкодавець проживала без
реєстрації, а іншого місця проживання,
що було б зареєстровано у
встановленому законом порядку,
спадкодавець ОСОБА_3 не мала.

Оскільки у позивача відсутні
документи, що підтверджують місце
відкриття спадщини після смерті
спадкодавця, нотаріус роз'яснив
позивачу його право на звернення до
суду із заявою про встановлення місця
відкриття спадщини, і, що в такому
випадку місце відкриття спадщини
підтверджується копією рішення суду.
Вказував, що місцем відкриття спадщини
померлої є місто Українськ, в якому
ОСОБА_3 проживала і в якому знаходиться
її рухоме майно, - грошові вклади,
відкриті у Державному ощадбанку
України у відділенні м.Українська.

Невизначеність у встановленому
законом порядку місця відкриття
спадщини спадкодавця, а також
відсутність у позивача доказів його
родинних відносин зі спадкодавцем і
тривалість їх збирання, перешкодили
позивачу своєчасно звернутися до
нотаріуса із заявою про прийняття
спадщини.

Від прийняття спадщини, що
залишилась після смерті ОСОБА_3,
позивач не відмовлявся і не
відмовляється, він бажає реалізувати
своє право на спадкування після смерті
спадкодавця.

Посилаючись на вказані обставини,
просив встановити той факт, що місцем
відкриття спадщини після смерті
спадкодавця є місто Українськ
Донецької області, визначити йому
додатковий тримісячний строк для
подання до нотаріальної контори заяви
про прийняття спадщини, що залишилась
після смерті спадкодавця ОСОБА_3, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року

Позивач в судове засідання не
з'явився, про час та місце судового
розгляду повідомлений належним чином.

Представник, що діє в інтересах
позивача, в судовому засіданні позовні
вимоги останнього підтримала, просила
їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, про час та місце судового
розгляду повідомлений належним чином.
Надав суду письмову заяву, в який
просив провести розгляд справи у
відсутність відповідача та ухвалити
рішення на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи,
судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року
померла ОСОБА_3, що підтверджується
свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1,
виданим 08.10.2013року ВД РАЦС
Селидівського міського управління
юстиції у Донецькій області повторно.

Згідно свідоцтва про народження
серія НОМЕР_2 актовий запис № 285,
ІНФОРМАЦІЯ_5 народився ОСОБА_2, його
батьком зареєстрований ОСОБА_4.

Згідно довідок про народження №
324, № 325, виданих 14 серпня 2013 року
територіальним відділом ЗАГСу
Павловського р-ну управління ЗАГСу
Воронежської області, Російської
Федерації, ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась
ОСОБА_3, актовий запис № 19, ІНФОРМАЦІЯ_3
народився ОСОБА_4, актовий запис № 246. Ці
особи народжені одними батьками, а отже
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є рідними сестрою та
братом.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4, що
підтверджується свідоцтвом про смерть
серії НОМЕР_3, виданим 30.12.2009року
Виконкомом Української міської ради
м.Селидове Донецької області. Тобто
батько позивача, - ОСОБА_4, помер раніше
своєї сестри - спадкодавця за позовом.

За даними ГУ ДМС України в
Дніпропетровській області, наданими
листом від 13.11.2013року № 164/6, ОСОБА_3 була
зареєстрована на території
м.Павлограда Дніпропетровської
області, з 23 квітня 2010 року знята з
реєстраційного обліку, вибула до
м.Українська Донецької області.

Разом з тим, згідно довідки від
27.08.2013року, виданої Комунальним
підприємством «Імпульс м.Українськ»
ОСОБА_3 проживала без реєстрації в
АДРЕСА_1.

Після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1
року відкрилась спадщина. До складу
спадщини входять права, що належали
спадкодавцеві на грошові заощадження у
відділенні Державного ощадбанку
України міста Українська, про що
свідчать ощадні книжки на ім'я
померлої.

Згідно листа Першої Селидівської
державної нотаріальної контори від
16.12.2013 р. № 989/01-09, згідно даних
інформаційної довідки зі Спадкового
реєстру (спадкові справи та видані на
їх підставі свідоцтва про право на
спадщину) та інформаційної довідки зі
спадкового реєстру (заповіти/спадкові
договори), спадкових справ після смерті
ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 р. не
заводилось, свідоцтв про право на
спадщину не видавалось.

Відповідно до ст.ст. 10, 11 ЦПК
України цивільне судочинство
здійснюється виключно на засадах
змагальності сторін, при цьому суд
розглядає справи не інакше як в межах
заявлених вимог і на підставі наданих
сторонами доказів. Сторони та інші
особи, які беруть участь у справі, мають
рівні права щодо подання доказів, їх
дослідження та доведення перед судом
їх переконливості. Кожна сторона
повинна довести ті обставини, на які
вона посилається як на підставу своїх
вимог або заперечень, крім випадків,
встановлених ст.61 цього Кодексу. Особа,
яка бере участь у справі,
розпоряджається своїми правами щодо
предмета спору на власний розсуд.

Частиною 2 статті 118 ЦПК
визначено, що позивач має право
об'єднати в одній позовній заяві кілька
вимог, пов'язаних між собою.

Пунктом 24 постанови від 30.05.2008 № 7
Пленум Верховоного Суду України дав
наступне роз'яснення: «Особа, яка не
прийняла спадщину в установлений
законом строк, може звернутися до суду
з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини відповідно до частини третьої
статті 1272 ЦК. Суди відкривають
провадження в такій справі у разі
відсутності письмової згоди
спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2
ст. 1272 ЦК), а також за відсутності інших
спадкоємців, які могли б дати письмову
згоду на подання заяви до нотаріальної
контори про прийняття спадщини. При
відсутності інших спадкоємців за
заповітом і за законом, усунення їх від
права на спадкування, неприйняття ними
спадщини, а також відмови від її
прийняття відповідачами є
територіальні громади в особі
відповідних органів місцевого
самоврядування за місцем відкриття
спадщини».

А отже, цей спір є спором про
право, який вирішується в порядку
позовного провадження.

Перевіривши доводи позову,
оцінивши досліджені в судовому
засіданні докази з позиції
відповідності їх вимогам щодо
належності та допустимості,
проаналізувавши законодавство, що
регулює спірні правовідносини, суд
вважає, що позовні вимоги є
обґрунтованими, а позов необхідно
задовольнити.

Правовідносини з приводу
спадкування регулюються Книгою шостою
Цивільного кодексу України (далі - ЦК),
Порядком вчинення нотаріальних дій
нотаріусами України, затвердженим
наказом Міністерства юстиції України
від 22.02.2012року № 296/5 (далі - Порядок №
296/5).

Зокрема, статтею 1262 Цивільного
кодексу України визначено, що у другу
чергу право на спадкування за законом
мають рідні брати та сестри
спадкодавця. Разом з тим, племінники
спадкодавця спадкують ту частку
спадщини, яка належала б за законом
їхнім матері, батькові (сестрі, братові
спадкодавця), якщо вони були живими на
час відкриття спадщини (частина 3
статті 1266 ЦК).

Встановлені в судовому засіданні
обставини щодо відсутності інших
спадкоємців, а також відсутності на час
відкриття спадщини ОСОБА_3 в живих
брата спадкодавця, дозволяють суду
прийти висновку, що після смерті ОСОБА_3
справо на спадкування одержує її
племінник - ОСОБА_2. А отже, позивач є
спадкоємцем за законом у другу чергу за
правом представлення свого раніше
померлого родича.

За загальним правилом, місцем
відкриття спадщини вважається останнє
постійне місце проживання спадкодавця.
Якщо місце проживання спадкодавця
невідоме, місцем відкриття спадщини є
місцезнаходження нерухомого майна або
основної його частини, а за відсутності
нерухомого майна - місцезнаходження
основної частини рухомого майна
(стаття 1221 ЦК).

Порядком № 296/5 визначено: «Якщо
місце проживання спадкодавця невідоме,
місцем відкриття спадщини є
місцезнаходження нерухомого майна. За
відсутності нерухомого майна місцем
відкриття спадщини є місцезнаходження
основної частини рухомого майна, що
може бути підтверджено свідоцтвом про
державну реєстрацію транспортного
засобу, витягом з реєстру прав
власності на цінні папери, ощадною
книжкою тощо. Місце відкриття спадщини
підтверджується: довідкою
житлово-експлуатаційної організації,
довідкою правління
житлово-будівельного кооперативу про
реєстрацію (постійне місце проживання)
спадкодавця; записом у будинковій
книзі про реєстрацію (постійне місце
проживання) спадкодавця, довідкою
адресного бюро, довідкою
райвійськкомату про те, що
спадкодавець до призову на військову
службу проживав за відповідною
адресою. Місце відкриття спадщини не
може підтверджуватись свідоцтвом про
смерть. У разі відсутності у
спадкоємців документів, що
підтверджують місце відкриття
спадщини, нотаріус роз'яснює
спадкоємцям їх право на звернення до
суду із заявою про встановлення місця
відкриття спадщини. У такому випадку
місце відкриття спадщини
підтверджується копією рішення суду,
що набрало законної сили» (підпункти
1.12., 1.13., 1.14. пункту 1 глави 10 розділу 2
цього Порядку).

Таким чином, з урахуванням
наведених норм, суд прийшов
переконання про доведеність того
факту, що місцем відкриття спадщини є
місце, в якому спадкодавець проживала
без реєстрації: АДРЕСА_1 і в якому
знаходиться рухоме майно померлої, що
складається з грошових заощаджень у
відділенні Державного ощадбанку
України міста Українська. А відповідно,
стосовно даної частини позову мають
місце правові підстави для
встановлення місцем відкриття
спадщини після смерті ОСОБА_3 міста
Українськ Донецької області.

Відповідно до ст.ст. 1268, 1269 ЦК
України спадкоємець має право прийняти
спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти
спадщину, але на час відкриття спадщини
не проживав постійно із спадкодавцем,
має подати нотаріусу заяву про
прийняття спадщини. Заява про
прийняття спадщини подається
спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини
встановлений строк у шість місяців,
який починається з часу відкриття
спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК).

Частиною 3 статті 1272 ЦК України
передбачено, що за позовом спадкоємця,
який пропустив строк для прийняття
спадщини з поважної причини, суд може
визначити йому додатковий строк,
достатній для подання заяви про
прийняття спадщини.

Досліджені в судовому засіданні
докази свідчать про те, що позивач -
ОСОБА_2 пропустив строк для прийняття
спадщини спадкодавця ОСОБА_3 з поважних
причин. З огляду на це, суд приходить
висновку про обгрунтованість позову в
частині визначення позивачу
додаткового строку для прийняття
спадщини, пропущеного з поважної
причини.

Суд, оцінивши наявні у справі
докази в їх сукупності, на підставі
яких з'ясувавши фактичні обставини
справи, прийшов переконання про
обгрунтованість позову і його
задоволення в повному обсязі.

На підставі викладеного,
керуючись ст.ст. 1221, 1258, 1262, 1272 ЦК
України, ст.ст. 10, 11, 60, 213-215 ЦПК України,
суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Територіальної
громади м.Селидове про встановлення
місця відкриття спадщини, визначення
додаткового строку для прийняття
спадщини - задовольнити.

Встановити той факт, що місцем
відкриття спадщини ОСОБА_3, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 року, є місто Українськ
Донецької області.

Продовжити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5,
строк для прийняття спадщини після
смерті спадкодавця ОСОБА_3, померлої
ІНФОРМАЦІЯ_1 року, визначивши йому
додатковий строк - 3 (три) місяця (з
моменту набрання чинності рішення
суду) для подання ним нотаріусу заяви
про прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду
може бути подана до Апеляційного суду
Донецької області через Селидівський
міський суд Донецької області протягом
десяти днів з дня його проголошення.
Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної
сили після закінчення строку для
подання апеляційної скарги, якщо
апеляційну скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після розгляду
справи апеляційним судом.

Суддя