Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2014 року
смт. Близнюки

Близнюківський районний
суд Харківської області у складі:

головуючого -
судді Лобановської С.М,

за участю
секретаря Шевченко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в смт. Близнюки Харківської
області цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною
заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
який між ними зареєстровано 02 вересня
1995 року відділом державної реєстрації
актів цивільного стану
Близнюківського районного управління
юстиції Харківської області. Від шлюбу
мають трьох неповнолітніх доньок:
ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5 ,
ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_3, які
проживають разом з матір'ю та
знходяться на її утриманні.

В обґрунтування позову вказує, що в
сім'ї відсутнє взаєморозуміння,
постійно виникають сварки, і як
наслідок, між подружжям склалися
особисті неприязні відносини.

На даний час між подружжям припинені
шлюбно-сімейні відносини та ведення
сумісного господарства, поновляти які
вони не бажають.

Посилаючись на вищевказані
обставини вважає, що їх сім'я розпалася
остаточно, у зв'язку з чим просить позов
задовольнити.

В судове засідання позивач надала
заяву про розгляд справи без її участі,
вказавши, що позов підтримує і просить
його задовольнити.

Відповідач в судове засідання також
надав заяву про розгляд справи без його
участі та зазначив, що проти розірвання
шлюбу не заперечує.

Відповідно до ч.4 ст. 174 ЦПК України, суд
знаходить за необхідне позов
задовольнити, оскільки визнання
відповідачем позову не суперечить
закону, не порушує права, свободи чи
інтереси третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного
кодексу України, позов про розірвання
шлюбу може бути пред'явлено одним із
подружжя. Відповідно до ст. 112 цього ж
Кодексу, суд постановляє рішення про
розірвання шлюбу, якщо буде
встановлено, що подальше спільне
проживання подружжя і збереження
шлюбу суперечило б інтересам одного з
них, інтересам їхніх дітей, що мають
істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі,
який було зареєстровано 02 вересня 1995
року відділом державної реєстрації
актів цивільного стану
Близнюківського районного управління
юстиції Харківської області, актовий
запис № 43, що підтверджується
свідоцтвом про одруження (а.с.5).

З наданих суду доказів вбачається, що
сім'я сторін розпалася остаточно і
зберегти її неможливо, що спричинене
відсутністю взаєморозуміння, почуття
поваги та любові, небажанням позивача
за вказаних обставин зберегти шлюб.

Наведене свідчить, що подальше спільне
проживання подружжя і збереження шлюбу
суперечить інтересам позивача, що
мають істотне значення.

За таких обставин шлюб має бути
розірвано.

Спору про розділ майна між подружжям не
виникає. Згоду про утримання
малолітніх дітей між ними досягнуто.

Таким чином, визнання відповідачем
пред'явленого позову не суперечить
закону, не порушує права, свободи чи
інтереси інших осіб.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу
України, особа, яка змінила своє
прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу,
має право після розірвання шлюбу
надалі іменуватись цим прізвищем або
відновити своє дошлюбне прізвище.

Після розірвання шлюбу, згідно її
заяви, позивачу залишити прізвище -
"ОСОБА_1".

А тому, керуючись ст.ст. 10,11,174,209,212,214-215,
ЦПК України, ст.110, 112,113, 115 Сімейного
кодексу України, суд, -

в и р
і ш и в:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4
та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, зареєстрований
02 вересня 1995 року відділом державної
реєстрації актів цивільного стану
Близнюківського районного управління
юстиції Харківської області, актовий
запис № 43.

Після розірвання шлюбу позивачу,
згідно її заяви, залишити прізвище - "
ОСОБА_1".

Документом, що засвідчує факт
розірвання шлюбу судом, є рішення суду
про розірвання шлюбу, яке набрало
законної сили.

Рішення може бути оскаржене в
апеляційному порядку до апеляційного
суду Харківської області через
Близнюківський районний суд
Харківської області шляхом подачі
апеляційної скарги в 10-денний строк з
дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні
під час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя
С.М. Лобановська