Справа № 755/4476/14-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" березня 2014 р.Дніпровський районний
суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Бурлай О.Б.,

представників заявника - ОСОБА_1,
ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві цивільну справу за
заявою ОСОБА_3, заінтересовані особи:
Дніпровська районна у м. Києві державна
адміністрація, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про
встановлення юридичного факту, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного
суду м. Києва знаходиться цивільна
справа за заявою ОСОБА_3,
заінтересовані особи: Дніпровська
районна у м. Києві державна
адміністрація, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про
встановлення юридичного факту.
Заявниця просить встановити факт
належності їй на праві власності 1/3
частини квартири АДРЕСА_1 посилаючись
на те, що співвласники зазначеної
квартири, які є заінтересованими
особами у справі, відмовляються надати
їй оригінал свідоцтва про право
власності на квартиру, що позбавляє її
можливості розпорядитись належним їй
майном, створюють перешкоди у доступі
до квартири, зокрема, шляхом зміни
замків вхідних дверей.

В судовому засіданні на обговорення
учасників процесу судом поставлене
питання про залишення заяви ОСОБА_3 без
розгляду, оскільки в даному випадку
виникає спір про право.

Заінтересовані особи в судове
засідання не з'явились, причини неявки
суду не повідомили.

Представники заявника в судовому
засіданні заперечують проти залишення
заяви без розгляду посилаючись на те,
що в даному випадку відсутній спір про
право, оскільки в матеріалах справи
наявні документи, які підтверджують
право власності заявниці на 1/3 частини
квартири і подальше розпорядження
заявницею своєю часткою у спільному
майні не може призвести до виникнення
спору враховуючи, що у випадку
оформлення договору дарування
погодження всіх співвласників на це не
вимагається, а у випадку укладення
договору купівлі-продажу, це буде
зроблене з обов'язковим повідомленням
про це всіх співвласників квартири.

Суд. вислухавши думку представників
заявника, вивчивши матеріали справи
приходить до висновку про те, що заяву
ОСОБА_3 слід залишити без розгляду
роз'яснивши право подачі позову на
загальних підставах, з огляду на
наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 234 ЦПК
України, окреме провадження - це вид
непозовного цивільного судочинства, в
порядку якого розглядаються цивільні
справи про підтвердження наявності або
відсутності юридичних фактів, що мають
значення для охорони прав та інтересів
особи або створення умов здійснення
нею особистих немайнових чи майнових
прав або підтвердження наявності чи
відсутності неоспорюваних прав.

Згідно ч. 3 ст. 235 ЦПК України, якщо під
час розгляду справи у порядку окремого
провадження виникає спір про право,
який вирішується в порядку позовного
провадження, суд залишає заяву без
розгляду і роз'яснює заінтересованим
особам, що вони мають право подати
позов на загальних підставах.

За змістом ст. 392 ЦК України, власник
майна може пред'явити позов про
визнання його права власності, якщо це
право оспорюється або не визнається
іншою особою, а також у разі втрати ним
документа, який засвідчує його право
власності.

Суд вважає, що в даному випадку виникає
спір про право, оскільки як вбачається
зі змісту поданої заяви та наданих в
судовому засіданні пояснень
представників заявника,
заінтересовані особи вчиняють дії
спрямовані на ненадання заявниці
доступу до квартири шляхом зміни
замків вхідних дверей, не йдуть на
контакт, не реагують на письмові
звернення та не бажають добровільно
надати документи, які посвідчують
право власності заявниці на 1/3 частину
квартири. Вказані дії, на думку суду,
свідчать про невизнання та оспорювання
іншими співвласниками квартири прав
заявниці, тому порушені права
співвласника квартири мають
розглядатись в порядку позовного
провадження, зокрема, на підставі
положень ст. 392 ЦК України.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 234, 235, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_3, заінтересовані особи:
Дніпровська районна у м. Києві державна
адміністрація, ОСОБА_4, ОСОБА_5, про
встановлення юридичного факту -
залишити без розгляду.

Роз'яснити заявнику та її
представникам право звернення до суду
із позовом на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до
Апеляційного суду м. Києва через
Дніпровський районний суд м. Києва
протягом п'яти днів з дня її
проголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено
без участі особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя -