Провадження № 2/231/41/2014
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ
УКРАЇНИ

13 січня 2014 року
Жданівський міський суд Донецької
області

у складі:

головуючого судді: Шеїної Л.Д.

при
секретарі: Безкоровайній Н.А.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Жданівка цивільну
справу за позовом ОСОБА_1 до Відкритого
Акціонерного товариства Державний
Ощадний банк України про надання
додаткового строку для прийняття
спадщини,

встановив :

у листопаді 2012 року позивач ОСОБА_1
звернулася до суду з позовом до
Відкритого Акціонерного товариства
Державний Ощадний банк України про
надання додаткового строку для
прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на
те, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3
ІНФОРМАЦІЯ_1, є її вітчимом, з яким вона
проживала однією родиною до дня його
смерті більш ніж п*ять років. Даний факт
встановлений рішення Жданівського
міського суду від 30 вересня 2013 року,
рішення суду набуло чинності. Тобто
вона є спадкоємцем за законом
четвертої черги, інших спадкоємців а ні
за законом, а ні за заповітом немає.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3
відкрилася спадщина . До спадкового
майна належить грошовий вклад на
розрахунковому рахунку, який відкрито
у Відкритому Акціонерному товаристві
Державний Ощадний банк України.

Будучи спадкоємцем за законом вона
звернувся до нотаріальної контори м.
Жданівка з метою оформлення спадкових
прав, але нотаріус відмовив їй у
прийнятті заяви про прийняття спадщини
по причині пропуску шестимісячного
строку звернення до нотаріальної
контори з дня відкриття спадщини.

Тому вона і змушена звернутися до суду
з відповідним позовом, оскільки, на її
думку, причини пропуску строку для
прийняття спадщини обумовлені
поважними причинами: фінансовими
труднощами , необхідністю вирішення
спірних питань у судовому порядку.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не
з'явилася, надала суду заяву про
розгляд справи в її відсутність, в якій
позовні вимоги підтримала у повному
обсязі та просила їх задовольнити (а.с.
).

Під час попереднього судового
засідання, за ініціативою позивача,
відбулася заміна неналежного
відповідача Відкритого Акціонерного
товариства Державний Ощадний банк
України , належним - територіальною
громадою Жданівської міської ради (а.с.
15).

Представник відповідача -
територіальної громади Жданівської
міської Ради в судове засідання не
з'явився, надав суду заяву про розгляд
справи в його відсутність, в якій
розгляд даного питання відніс на
розсуд суду (а.с. ).

Суд, вивчивши матеріали цивільної
справи, встановив наступні фактичні
обставини та відповідні до них
правовідносини з приводу здійснення
права на спадкування.

Так, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6), а
позивачка по справі проживала з ним
єдиною родиною більш ніж п*ять років на
день його смерті, що встановлено
рішення Жданівського міського суду
Донецької області від 30 вересня 2013 року
(а.с. 7)., рішення суду набуло чинності з
14.10.2013 року.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася
спадщина, до спадкового майна належить
грошовий вклад на розрахунковому
рахунку, який відкрито у Відкритому
Акціонерному товаристві Державний
Ощадний банк України (а.с. ).

Відповідно до ст..1223 , 1258 ЦК України
спадкування здійснюється за заповітом
та за законом.

Із змісту позовної заяви, пояснень
позивачки, наданих нею під час
попереднього судового засідання, та
відповіді із Жданівської державної
нотаріальної контори (а.с. 11-12)
вбачається відсутність як заповіту так
і інших спадкоємців за законом.

Відтак спадкування здійснюється за
законом почергово у відповідності до
ст. ст. 1261 - 1266 ЦК України. Зокрема, у
четверту чергу, право на спадкування за
законом мають особи, які проживали зі
спадкодавцем однією сім*єю не менше ніж
п*ять років до часу відкриття спадщини..

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1
проживали зі спадкодавцем однією
сім*єю не менше ніж п*ять років до часу
відкриття спадщини (а.с. 7). Зазначена
обставина встановлена рішення
Жданівського міського суду Донецької
області від 30 вересня 2013 року, рішення
суду набуло чинності з 14.10.2013 року,
тобто позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцями
за законом у четверту чергу.

Відповідно до ч.1, 3 ст. 1268 ЦК України,
спадкоємець за заповітом чи за законом
має право прийняти спадщину або не
прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав
разом із спадкодавцем на час відкриття
спадщини, вважається таким , що прийняв
спадщину, якщо протягом строку,
встановленого статтею 1270 цього Кодексу
, він не заявив про відмову від неї.

Тобто спадкоємцями, які прийняли
спадщину, вважаються такими, які
постійно проживали сумісно зі
спадкодавцем на момент відкриття
спадщини.

Видача свідоцтва про право на спадщину
(ч. 3 ст. 1268 ЦК України) особам, які
прийняли спадщину, тобто тим, які
постійно проживали разом із
спадкодавцем ніяким строком не
обмежена, але фактичний вступ у
володіння або управління повинен мати
місце протягом шести місяців з дня
відкриття спадщини.

На думку суду, такий спадкоємець має
повідомити нотаріуса про фактичне
прийняття спадщини. У противному
випадку при визначенні спадкової
частки це питання може бути не взято до
уваги і особа, яка фактично прийняла
спадщину, не увійде до кола
спадкоємців.

Доказом вступу в управління чи
володіння спадковим майном та
постійного проживання зі спадкодавцем
може бути , зокрема, запис у домовій
книзі, який свідчить про те, що
спадкоємець був постійно прописаний у
спадковому будинку ( квартирі ) в період
шести місяців після смерті
спадкодавця.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України,
часом відкриття спадщини є день смерті
особи або день, з якого вона
оголошується померлою (частина третя
статті 46 цього Кодексу).

З матеріалів справи вбачається, що
спадкодавець ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2
(а.с. 6).

З рішення Жданівського міського суду
(а.с. 7) вбачається, що спадкоємець
ОСОБА_1 проживала єдиною сім*єю зі
спадкодавцем ОСОБА_3 не менш як п*ять
років за однією адресою, а саме у
квартирі АДРЕСА_1.

Відповідно до ст..61 ЦПК України
обставини, встановлені судовим
рішенням у цивільній справі, що набрало
законної сили є преюдиціальними і не
потребують доказуванню при розгляді
інших справ у яких беруть участь ті
самі особи або особа, щодо якої
встановлено ці обставини.

У абзацах 1 п.23 постанови Пленума
Верховного Суду України від 30 травня 2008
року «Про судову практику у справах про
спадкування», зазначено, якщо постійне
проживання особи із спадкодавцем на
час відкриття спадщини не підтверджено
відповідними документами, у зв'язку із
чим нотаріус відмовив особі в
оформлені спадщини, спадкоємець має
право звернутися в суд із заявою про
встановлення факту постійного
проживання зі спадкодавцем на час
відкриття спадщини, а не про
встановлення факту прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України передбачено, що
для прийняття спадщини встановлюється
строк у шість місяців, який починається
з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України, часом
відкриття спадщини є день смерті особи
або день, з якого вона оголошується
померлою (частина третя статті 46
цього Кодексу).

Місцем відкриття спадщини є останнє
місце проживання спадкодавця, що
зазначено у ч.1 ст.1221 ЦК України

З ч. 3 ст. 1272 ЦК України вбачається, що за
позовом спадкоємця, який пропустив
строк для прийняття спадщини з
поважної причини, суд може визначити
йому додатковий строк, достатній для
подання ним заяви про прийняття
спадщини.

Відповідно до роз*яснень, що містяться
у абз. 3,6 п. 24 постанови Пленуму
Верховного Суду України від 30.05.2008 року
№ 7 «Про судову практику по справам про
спадщину» при розгляді цих справ слід
перевіряти наявність або
відсутність спадкової справи
стосовно спадкодавця у державній
нотаріальній конторі за місцем
відкриття спадщини, наявність в
матеріалах справи обґрунтованої
постанови про відмову нотаріуса у
вчиненні нотаріальної дії, зокрема
відмови у видачі свідоцтва про право
на спадщину. За наявності у
спадковій справі заяви спадкоємця про
відмову від права на спадщину його
вимоги про визначення додаткового
строку для прийняття спадщини
задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі
додаткового строку, суд досліджує
поважність причини пропуску строку для
прийняття спадщини. При цьому
необхідно виходити з того, що поважними
є причини, пов'язані з об'єктивними,
непереборними, істотними труднощами
для спадкоємця на вчинення ним цих дій.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2.
відкрилася спадщина після смерті
ОСОБА_3 , який є відчимом для позивачки
ОСОБА_1.( а.с. 7 ).

ОСОБА_1 з заявою про прийняття спадщини
до нотаріальної контори, від часу її
відкриття, не зверталася близько
трьох років.

Предметом спору є грошові кошти, які
належали спадкодавцю ( а.с.).

Позивачка, яка є спадкоємцем за законом
четвертої черги заявлені вимоги
обґрунтувала тяжким матеріальни
становищем та необхідністю доведення у
судовому порядку, що вона проживала зі
спадкодавцем однією сім*єю не менш ніж
п*ять років до часу відкриття спадщини.

Враховуючи зазначені обставини, суд
приходить до переконання, що, позивачка
з поважних причин пропустила строк для
прийняття спадщини, тому її позов слід
задовольнити, надавши строк для
прийняття спадщини, яка відкрилася
ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_3.

Відповідно до ст..11 ЦК України, суд
розглядає цивільні справи не інакше як
за зверненням фізичних чи юридичних
осіб, поданим відповідно до цього
Кодексу, в межах заявлених ними вимог і
на підставі доказів сторін та інших
осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст.. 60 ЦК України, кожна сторона
зобов'язана довести ті обставини, на
які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень, крім
випадків, встановлених статтею 61 цього
Кодексу.

На підставі викладеного,
керуючись ст. ст. 6, 10, 11, 60, 209 - 215, 218 ЦПК
України, на підставі ст. 1220, 1223,1258,1261 -
1266, ч.1,3 ст. 1268, 1270, ч.3 ст. 1272 ЦК України,
суд

ВИРІШИВ:

позов ОСОБА_1 про надання
додаткового строку для прийняття,
задовольнити.

Надати ОСОБА_1 додатковий строк для
прийняття спадщини, що відкрилась
ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_3,
строком у 6 (шість) місяців.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення до Апеляційного суду
Донецької області через Жданівський
міський суд Донецької області.

Особи, які брали участь у справі, але не
були присутні у судовому засіданні під
час проголошення судового рішення,
можуть подати апеляційну скаргу
протягом десяти днів з дня отримання
копії цього рішення.

Суддя:
Л.Д. Шеїна