Справа №339/772/13-ц
07 березня 2014 року м.
Болехівський міський суд
Івано-Франківської області в складі:
головуючого - судді Головенко О.С.
секретаря Галів І.Б.
з участю позивача ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду цивільну справу
за позовами ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та за
зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3
про визнання права власності на
ОСОБА_3, звернувшись до суду із
вказаним позовом, свої вимоги
обгрунтовує тим, що він разом із
батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_4 проживали у
будинку АДРЕСА_1, власником якого була
баба ОСОБА_5 Оскільки будинок був
старий та потребував ремонту, то його
батько здійснив реконструкцію
будинку , в якому проживали: ОСОБА_1 та
ОСОБА_4 разом із своїми дітьми : ОСОБА_3
та ОСОБА_6. Після смерті ОСОБА_1, яка
настала в ІНФОРМАЦІЯ_1, його
спадкоємцями стали його дружина ОСОБА_4
та брат ОСОБА_6 та він, позивач. В
1965році мати одружилася із братом
батька ОСОБА_7 Після смерті баби
ОСОБА_5 відкрилася спадщина наналежне
їй будинковолодіння, спадкоємцями якої
є її сини : ОСОБА_7 та позивач ОСОБА_3 ( в
порядку ст. 529 ЦК в ред. 1963року).
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер і його
спадкоємцем стала дружина ОСОБА_4, яка
померла ІНФОРМАЦІЯ_3. ЇЇ спадкоємцями
за законом стали її діти: він та
Однак коли позивач звернувся в
нотаріальну контору про прийняття
спадщини після смерті матері, то
отримав відмову, оскільки відсутні у
матері правовстановлюючі документи на
Посилаючись на викладені обставини,
просить визнати за ним право власності
на 3/4 частин вказаного
В судовому засіданні позивач
підтримав свої вимоги з підстав,
наведених в позовній заяві.
Відповідач ОСОБА_2, заперечуючи
доводам позивача, подав зустрічний
позов ( який об'єднаний в одне
провадження з первісним) , в якому
просив визнати за ним право власності
на все будинковолодіння, посилаючись
на те, що його батьки ОСОБА_4 та ОСОБА_7,
успадкувавши вказане
будинковолодіння, заповіли йому це
майно, склавши заповіти.
Ці доводи він підтримав в судовому
До участі в справі залучено
співвідповідачем ОСОБА_6, який є рідним
братом сторін по материнській лінії
(а.с.77). Згідно поданої заяви, ОСОБА_6
просив розглядати справу без його
участі та вказав, що він відмовляється
від своєї частки в спадщині на користь
Суд, вислухавши пояснення сторін,
дослідивши та оцінивши матеріали
справи в їх сукупності вважає, що
обидва позови підлягають до
часткового задоволення з наступних
З матеріалів справи вбачається, що
предметом розгляду справи є
будинковолодіння в АДРЕСА_1, власником
якого згідно правовстановлюючих
документів, що є на а.с.7-11 була ОСОБА_5,
В подальшому, як встановлено судом
ІНФОРМАЦІЯ_4 вона померла , що
підтверджується свідоцтвом про смерть
(а.с.17) і після її смерті відкрилася
спадщина на належне їй майно.
Спадкоємцями її майна стали : син
ОСОБА_7 (батько відповідача) та онуки
ОСОБА_3 (позивач) та ОСОБА_6
(співвідповідач) у відповідності до
вимог ст. 529ЦК (в редакції 1963року) ,
оскільки на день прийняття спадщини не
було в живих сина померлої- ОСОБА_1 ,
який помер ще ІНФОРМАЦІЯ_1.
Дружина померлого ОСОБА_1 - ОСОБА_4 - не
успадковує спадщину після смерті
ОСОБА_5, оскільки , як зазначено в ст.
529ЦК (в редакції 1963року) спадкоємцями
за законом першої черги в рівних
часстках є діти дужина,батьки
померлого.Онуки i правнуки спадкодавця
є спадкоємцями за законом, якщо на час
вiдкриття спадщини немає в живих того з
їх батькiв, хто був би спадкоємцем; вони
успадковують порiвну в тiй частцi, яка
належала б при спадкоємствi за законом
їх померлому родителю.
Таким чином, частки спадкоємців, які
прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5,
оскільки проживали разом з нею на час
ОСОБА_7 успадкував 1/2 частину
будинковолодіння, а друга половина
будинковолодіння ділиться між дітьми
померлого ОСОБА_1 : ОСОБА_6 та ОСОБА_3 і
вони успадковують, кожний зокрема, по
1/4 частині будинковолодіння.
ОСОБА_7, який після смерті свого брата
ОСОБА_1 одружився з його дружиною
ОСОБА_4 , склав заповіт в користь свого
сина ОСОБА_2 ( а.с.38) , і він після смерті
батька, яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2,
прийняв спадщину в порядку ст..1270 ЦК,
оскільки проживав на час смерті разом з
Таким чином, частка ОСОБА_2 як
спадкоємця за заповітом після смерті
батька ОСОБА_7 становила 1/2 частину
Однак, беручи до уваги, що ОСОБА_6
відмовився від своєї частки в розмірі
1/4 частини в користь ОСОБА_2, то
відповідно, частка його збільшилася і
становила 3/4 частин ( 1/2 + 1/4).
Частка ж ОСОБА_1 не змінилася і
становить 1/4 частину, оскільки частка
матері ОСОБА_4 , як зазначено вище, у
вказаному майні відсутня.
Однак у видачі свідоцтва про право на
спадщину як ОСОБА_3 так і ОСОБА_2
відмовлено через відсутність
правовстановлюючих документів у
З технічного паспорту вбачається, що
дане будинковолодіння складається
згідно технічного паспорту з :
житлового будинку "А", площею 78,1 кв.м.,
літньої кухні "Б", площею 16,7 кв.м.,
стодоли "В", площею 7,1 кв.м., стайні "Г",
площею 10,2 кв.м., комори "Д", площею 11.4
кв.м., вбиральні "Е", криниці, воріт,
На підставі наведеного, ст. 529ЦК (в
редакції 1963року), ст.ст. ст. 1268,1273, ст. 386
ЦК України, керуючись ст.ст. 214,215 ЦПК
України, суд,-
Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_6 та
зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3,
ОСОБА_6 про визнання права власності на
спадкове майно задоволити частково .
Визнати за ОСОБА_3 право власності на
1/4 частини будинковолодіння, що
знаходиться АДРЕСА_1 і складається
згідно технічного паспорту: житлового
будинку "А", площею 78,1 кв.м., літньої
кухні "Б", площею 16,7 кв.м., стодоли "В",
площею 7,1 кв.м., стайні "Г", площею 10,2
кв.м., комори "Д", площею 11.4 кв.м.,
вбиральні "Е", криниці, воріт, огорожі,
Визнати за ОСОБА_2 право власності на
3/4 частини будинковолодіння, що
знаходиться АДРЕСА_1 і складається
згідно технічного паспорту: житлового
будинку "А", площею 78,1 кв.м., літньої
кухні "Б", площею 16,7 кв.м., стодоли "В",
площею 7,1 кв.м., стайні "Г", площею 10,2
кв.м., комори "Д", площею 11.4 кв.м.,
вбиральні "Е", криниці, воріт, огорожі,
Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави 636
(шістсот тридцять шість) грн. 18 коп.
несплаченого судового збору при подачі
Рішення суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду
подається протягом десяти днів з дня
його проголошення. Якщо особи, які
брали участь в справі , не були
присутні у судовому засіданні під час
проголошення рішення, то вони можуть
подати апеляційну скаргу протягом
десяти днів з дня отримання копії цього
рішення.

Суддя
Головенко О.С.