У Х В А Л А

Іменем України

10 листопада 2014 року м. Ужгород

Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Закарпатської області в складі:

судді-доповідача - Панька В.Ф.

суддів - Мацунича М.В., Куштана Б.П.

при секретарі: Саварина Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою заступника прокурора Закарпатської області на рішення Мукачівського міськрайонного суду від 07 травня 2014 року по справі за позовом прокурора Мукачівського району до Мукачівської РДА, ОСОБА_2, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Державна інспекція сільського господарства в Закарпатській області, Управління Держземагенства в Закарпатській області про визнання недійсним розпорядження голови Мукачівської РДА, визнання недійсним державного акту про право власності на землю та повернення в державну власність земельної ділянки, -

в с т а н о в и л а :

Зазначеним рішенням у задоволенні вищевказаногопозову відмовлено.

Заступник прокурор Закарпатської області не погодився з цим рішенням, порушив питання про його скасування та ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні прокурор підтримав подану апеляцію, просив її задовольнити.

Інші сторони в судове засідання не явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, а тому суд розглянув справу у їх відсутності згідно ч.2 ст.305 ЦПК України.

Заслухавши осіб, які приймали участь в судовому засіданні та дослідивши матеріали справи колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.303 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивачу відомі викладені в позовній заяві обставини ще в 2004 році, а тому суд вважав за необхідне застосувати строк позовної давності, про яку заявлено стороною у спорі.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що прокурору стало відомо про незаконність прийнятого Мукачівською РДА розпорядження та виданого ОСОБА_2 на його підставі державного акту на право власності на земельну ділянку з акта перевірки від 18.12.2013 року Державної інспекції сільського господарства в Закарпатській області.

Матеріалами справи встановлені наступні обставини:

Розпорядженням голови Мукачівської РДА Закарпатської області № 316 від 24.09.2004 року «Про передачу земельних ділянок у власність», у відповідності до ст. 6 та 21 Закону України «Про місцеве державні адміністрації», ст. 118 та п.12 «Перехідних положень» ЗК України - затверджено проект відведення та надано за рахунок земель запасу (сіножатей) громадянам у власність земельні ділянки для ведення садівництва та будівництва й обслуговування жилого будинку за межами населених пунктів Чинадіївської селищної ради загальною площею 1,3000 га (списки громадян додаються) в т. ч. і гр.ОСОБА_2 земельна ділянка для «садівництва площею 0,10 га. (а.с.36, 37).

На підставі вказаного Розпорядження, громадянка ОСОБА_2 20 жовтня 2004 року отримала державний акт на право власності на передану їй у власність земельну ділянку площею 0,1000 га в урочищі «Синяк» Чинадіївської селищної ради, Мукачівського району , для ведення «садівництва».

Також встановлено, що Мукачівська райдержадміністрація прийняла спірне розпорядження 316 від 24.09.2004 року «Про передачу земельних ділянок у власність», в межах наданих їй законом повноважень, що визнано самим позивачем-прокурором у позовній заяві.

З матеріалів справи вбачається, що у Проекті землеустрою відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 відсутній висновок органу з охорони культурної спадщини, наявність якого передбачена ч.9 ст. ст.118 ЗК України, який діяв на момент розроблення даного Проекту та не проводилась державна землевпорядна експертиза Проекту (необхідність такої експертизи у разі «відведення земельних ділянок особливо цінних земель, земель лісогосподарського призначення, а також земель водного фонду, природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення» передбачена ст.9 ЗУ «Про державну експертизу землевпорядної документації»). Порядок проведення експертизи визначається ЗУ «Про державну експертизу землевпорядної документації» та наказом Держкомзему від 03.12.2004 №391 «Про затвердження Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації».

Посилання апелянта на те, що прокурору стало відомо про незаконність прийнятого Мукачівською РДА розпорядження та виданого ОСОБА_2 на його підставі державного акту на право власності на земельну ділянку з акта перевірки від 18.12.2013 року Державної інспекції сільського господарства в Закарпатській області не приймається до уваги, оскільки нагляд за додержанням законодавства здійснюється прокурорами постійно.

Тобто, в даному випадку, обставини, на які посилається прокурор в позовній заяві відомі йому ще з 2004 року після прийняття спірного розпорядження, а не з 2013 року, як зазначено ним в апеляційній скарзі.

Згідно ст.257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно з ч.4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Крім того, колегія суддів рахує за необхідне застосувати принцип правової визначеності до даних правовідносин.

З врахуванням вищевикладеного колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком суду першої інстнації щодо застосування строку позовної давності при вирішенні даної справи.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст.307, 308, 314, 315,317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу заступника прокурора Закарпатської області - відхилити.

Рішення Мукачівського міськрайонного суду від 07 травня 2014 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, та може бути оскаржена до касаційного суду протягом двадцяти днів шляхом подачі скарги безпосередньо до цього суду.

Судді: