У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"23" червня 2014 р.

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Козленко Г.О., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П'ята київська державна нотаріальна контора, Перша Київська державна нотаріальна контора, Публічне акціонерне товариство «Ощадбанк» про визнання права власності, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся з позовом до Київської міської ради, третя особа: П'ята київська державна нотаріальна контора, Перша Київська державна нотаріальна контора, Публічне акціонерне товариство «Ощадбанк», в якому просить визнати за ним право власності на квартиру та право власності на грошові вклади.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Відповідно до п.п.3, 5 та 6 ч.1 ст.119 ЦПК України у позовній заяві має бути зазначено, в тому числі,-

- зміст позовних вимог;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

В порушення вимог ст. 119 ЦПК України в позовній заяві не вказується: кому належала квартира та грошові вклади, на підставі яких правовстановлюючих документів і ким доводиться померла власниця позивачу, з позову не вбачається, чи має позивач право за законом на спадкування після даної особи, коли померла особа, яка була власницею квартири та грошових вкладів, не зазначена сума грошового вкладу в банку.

Окремі обставини що обґрунтовують позовну вимогу взагалі не викладені в позовній заяві, а саме: коло спадкоємців; наявність або відсутність заповіту; чи є позивач єдиним спадкоємцем; чи є спадкоємці тієї ж черги, що і позивач; чи є серед спадкоємців особи, що володіють правом на обов'язкову частку в спадщині; чи не було відмови від спадщини з боку кого-небудь із спадкоємців тощо. У разі наявності вищевказаних обставин слід визначитися з колом та процесуальним статусом осіб права та інтереси яких будуть зачипатися в процесі розгляду справи та надати відповідну кількість копій позовної заяви та доданих до неї документів по кількості осіб, які братимуть участь у справі.Деякі обставини справи не викладені взагалі, а саме: позивач не виклав обставини щодо рахунку в банку, не зазначив його номер.

Щодо вимог про визнання права власності на грошові кошти, то позивач взагалі не конкретизував обставин про наявність певного рахунку, його номеру, відділення у якому знаходяться кошти та їх суму.

До матеріалів позовної заяви позивач додав квитанцію про сплату судового збору в сумі 248,00 грн.

В порушення ст.119 ЦПК України позивач не зазначив ціни позову, щодо вимог майнового характеру, яка повинна відповідати дійсній ринковій вартості майна щодо, якого ставиться питання про визнання права власності, тому суд не може встановити суму судового збору виходячи з відсутності вартості майна.

Згідноч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" із позовних заяв майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1% ціни позову,але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Крім того, для визначення ціни позову позивачу необхідно надати достовірну інформацію про дійсну ринкову вартість квартири на день звернення до суду, підтверджену відповідними висновками про оцінку майна.

З огляду на наведене, позивачу необхідно доплатити судовий збір з урахуванням вимог ЗУ "Про судовий збір" та надати до суду оригінали квитанцій про його сплату.

При таких обставинах, керуючись ст.ст.119, 121 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: П'ята київська державна нотаріальна контора, Перша Київська державна нотаріальна контора, Публічне акціонерне товариство «Ощадбанк» про визнання права власності залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.О.Козленко