Справа № 2-8461/14
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 грудня 2014 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення способу користування житлом, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до ОСОБА_2 просив суд усунути перешкоди в користуванні та визначити спосіб користування житлом в квартирі АДРЕСА_1, які заважають позивачу здійснювати повно і незаперечно свої права користування і розпорядження майном.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно, у позовній заяві почергово повинно бути викладено: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджують, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовні вимоги не мають чіткого визначення взагалі та відповідно норм чинного законодавства.

Позивач пред'являє позовні вимоги до відповідача, обґрунтовуючи їх тим, що останні чинять перешкоди у користуванніналежній позивачу ідеальної частки квартири та не дають доступ позивачу до квартири та можливості проживати в ній. Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не було надано жодних доказів, що підтверджують зазначені обставини, а також доказів досудового врегулювання спору.

У зв'язку з чим, позивачу необхідно обґрунтувати зазначені обставини, про що надати до суду посилання на докази, в тому числі і щодо досудового врегулювання спору між сторонами також в порядку передбаченому ст.364 ЦК України.

Окремі обставини що обґрунтовують позовну вимогу про усунення перешкод у користуванні квартирою взагалі не викладені в позовній заяві, а саме: яка саме ідеальна частка належить не тільки позивачу, а кожній із сторін у справі (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно на час звернення до суду); яким саме чином відповідачі перешкоджають у користуванні майном позивача; факт порушення права власності позивача на користування квартирою; факти завдання незручностей позивачу власниками інших часток квартири, кількості осіб, які на день подачі позову до суду проживають та зареєстровані в спірній квартирі, оскільки довідка Ф-З надана позивачем станом на 30.05.2014 року, тобто за 7 місяців до подачі позову до суду. Остання відповідно не може відображати дійсних даних про кількість осіб зареєстрованих в квартирі станом на момент звернення до суду, чиїх прав та інтересів може стосуватися поданий позов.

Також позовні вимоги про визначення порядку користування квартирою, не містять конкретного зазначення як повинні бути виділені у користування житлові кімнати, тобто вказані вимоги потребують уточнення та конкретизації по розподілу кімнат між позивачем та відповідачем.

Тому, позивачу слід викласти вказані обставини та обґрунтувати їх відповідно до норм чинного законодавства з посиланням на доказі по кожній вказаній обставині.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119-121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення способу користування житлом - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О. Козленко