Справа № 2-4638/13
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 липня 2013 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю в м. Києві про визнання права власності на нежитлове приміщення, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до Солом'янського районного суду м. Києва із зазначеним позовом до Київської міської ради, третя особа: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю в м. Києві, просила суд визнати за нею право власності на нежитлове приміщення АДРЕСА_1

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху.

Компетенція судів щодо розгляду цивільних справ передбачена ст.15 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Тому суд зобов'язаний встановити наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Відповідно до ст.ст.119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У прохальній частині позивачем фактично заявлено 1 позовна вимога.

Відповідно, у позовній заяві повинно бути викладено зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовую цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше - для визначення предмета доказування по даній справі.

Зміст позовної заяви взагалі не містить розрахунку ціни позову, яка складається з ринкової вартість майна, право власності на яке позивач просить визнати право власності, станом на день звернення позивача з даним позовом до суду, що підтверджується висновком відповідного товарознавчого дослідження майна.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. Тому позивачу необхідно надати суду докази визначення ціни позову та доплатити судовий збір відповідно до вимог ЗУ «Про судовий збір».

Крім того, позивачем не надано суду доказів звернення до відповідача з вимогою про визнання права власності на спірне нежитлове приміщення та доказів відмови відповідача у задоволенні такої вимоги, тобто не надано доказів врегулювання спору позивачем у досудовому порядку.

Зазначені недоліки не дають можливості суду підготувати та розглянути заяву в суді першої інстанції.

Згідно ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог ст.119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст.119 - 121, 208, 209 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю в м. Києві про визнання права власності на нежитлове приміщення - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом трьох днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подачі нової позовної заяви з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя - Г.О.Козленко