Справа № 368/2444/14-ц
провадження № 2/368/715/14
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"24" грудня 2014 р. Кагарлицький районний суд Київської області під головуванням судді Шевченко І.І. розглянувши в порядку письмового провадження у м. Кагарлик справу за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицької міської ради Київської області про надання додаткового строку на подання заяви для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

позивач просить суд визнати причини пропуску ним, ОСОБА_1, строку встановленого для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, поважними, визначити йому, ОСОБА_1, додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року, до шести місяців, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер його дядько, ОСОБА_2.

Він - ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем покійного, оскільки інших родичів, які б мали право на спадкування за законом або заповітом у покійного немає.

При зборі документів, на що підтверджують його родинні стосунки з ОСОБА_2, який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 року та помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року він виявив помилки, які намагався вирішити у відділі РАЦС Кагарлицького РУЮ, але будь які підтверджуючі документи виявити не зміг.

Помилка була у тому, що його батько за свідоцтвом про народження НОМЕР_1 виданим Кагарлицькою міською радою від 21 грудня 1950 року являється: ОСОБА_3, на той час, як його рідний брат та його рідний дядько за свідоцтвом про народження НОМЕР_2 ОСОБА_2. В зв'язку із цим змушений був звернутися до суду для встановлення родинних відносин.

Рішенням Кагарлицького районного суду по справі № 368/2211/14-ц від «19» листопада 2014 року було встановлено родинні відносини між ним, ОСОБА_1 (племінник) та ОСОБА_2 (дядько).

Вказані вище обставини стали причиною для пропущення ним шестимісячного строку для прийняття спадщини.

03.12.2014 р. він звернувся до приватного нотаріуса ОСОБА_4, однак листом № 429 від 03.12.2014 року йому було роз'яснено, що ним було пропущено строк встановлений законом для прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду за його продовженням.

Спадщина у встановленому законом порядку відумерлою не визнана. Йому відомо, що 08.09.2005 року ОСОБА_2 подав заяву про прийняття спадщини після ОСОБА_5, його бабусі, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 1226124 від 08.09.2005 р. Однак переоформити документи належним чином його дядько не встиг.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з'явився та подав до суду заяву, в якій свої позовні вимоги підтримує та просить розгляд справи проводити у його відсутність і не заперечує проти винесення заочного рішення.

Представник відповідач в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений завчасно, про що свідчить розписка про отримання судової повістки, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином, а тому суд вважає ухвалити заочне рішення на підставі наявних в справі матеріалів.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе, на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України, розглянути справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти яких не заперечує позивач, подавши до суду заяву та позовні вимоги позивача задовольнити.

В судовому засіданні суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер дядько позивача ОСОБА_2.

08.09.2005 року ОСОБА_2 подав заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, бабусі позивача, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 1226124 від 08.09.2005 р. Однак переоформити документи належним чином спадкодавець не встиг.

Майно, на яке не встиг прийняти спадщину складається з жилого будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1, та належить ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом та державного акту на право власності на земельну ділянку площею 4,2995 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особі -, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя який його пережив, та батьки.

Після смерті ОСОБА_2 із спадкоємців залишився позивач - ОСОБА_1.

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 не залишилось.

При зборі документів, на що підтверджують його родинні стосунки з ОСОБА_2, який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 року та помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року позивач виявив помилки, які намагався вирішити у відділі РАЦС Кагарлицького РУЮ, але будь які підтверджуючі документи виявити не зміг.

Помилка була у тому, що батько позивача за свідоцтвом про народження НОМЕР_1 виданим Кагарлицькою міською радою від 21 грудня 1950 року являється: ОСОБА_3, на той час, як його рідний брат та рідний дядько позивача за свідоцтвом про народження НОМЕР_2 ОСОБА_2. В зв'язку із цим змушений був позивач звернутися до суду для встановлення родинних відносин.

Рішенням Кагарлицького районного суду по справі № 368/2211/14-ц від «19» листопада 2014 року було встановлено родинні відносини між ним, ОСОБА_1 (племінник) та ОСОБА_2 (дядько).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

В пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та визначає причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 поважними та встановлює ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2.

На підставі викладеного та керуючись Законом України від 02 вересня 1993 року «Про нотаріат», ст. 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», «Інструкцією про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» , затверджена наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 1994 року № 18/5, ст. ст. 10, 11, 60, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кагарлицької міської ради Київської області про надання додаткового строку на подання заяви для прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 поважними.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами, які брали участь у справі і не були присутніми в судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя І.І. Шевченко